33 
en längre tid slutna, sa att dels J'-stadiet är förlängdt, 
dels pollen blir âtminstone företrädesvis exponeradt i 
samma riktning som hos C. rapunculoides och C. tra- 
chelium och följaktligen bör komma i beröring med 
den pollinerande insekten saväl vid inträdet i som 
utträdet ur och under dess rörelser i blomman. San- 
nolikheten för autogam pollination hos denna art torde 
kunna sättas lika stör som hos C. rapunculoides, da 
stiftgrenarnes mindre längd hos den förra uppväges 
deraf att stiftgrenarne sjelfva äro beklädda med pol- 
len. Detta bör säkert träffas af market, da stiftgre- 
narne under anthesens fortgang spiralform igt inrulla 
sig. En omständighet bör dock härvid bemärkas, att 
nämligen den pollenupptagande harbeklädnaden är 
af kortare varighet hos denna art än hos C. rapun- 
culoides. Afven hos C. rotundifolia varar enligt mina 
iakttagelser föregaende sommar anthesen, räknadt fran 
blomkronans öppnande, 6 — 7 dagar. 
Af denna framställning visar sig, att de fyra be- 
skrifna svenska Campanula-arterna företräda fyra gan- 
ska bestämdt skilda typer med hänsyn tili stiftets 
byggnad för pollenexpositionen. Motsvariga stiftsfor- 
mer âterfinnas inom familjen Compositæ. Sâlunda kan 
säkerligen C. persicæfolia berättigadt jemnställas med 
gruppen Ligulifloræ. En motsvarighet till C. rotun- 
difolia finner man inom gruppen Cichorieæ hos t. ex. 
slägtet Catananche. De bâda andra arterna C. rapun- 
culoides och C. trachelium visa ganska stör öfverens- 
stämmelse med Compositeer tillhörande grupperna Cy- 
nareæ och Arctotideæ. Jfr. Engler & Prantl, Natürl. 
Pllanzenfam., Compositæ, fig. 67 — 68 sid. 109 — 110. 
Att dessa olika byggnadsförhallanden hos Campa- 
nula-arterna stâ i det allra närmaste sammanhang 
med pollenexpositionen i allmänhet och speciellt expo- 
sitionsriktningen, synes mig all deles pâtagligt. Det 
kan väl ocksa med füllt berättigande antagas, att det 
olika sättet för pollenexpositionen sammanhänger med 
Bot. Not. 1904. 3 
