34 
en större eller mindre utsträckning af blommornas 
cj'-stadium hos C. rapunculoides och C. rotundifolia i 
jemförelse med C. persicæfolia, liksom att ocksâ häraf 
âtminstone delvis betingas en större eller mindre môj- 
lighet for autogam pollination, dâ den allogama af 
en eller annan anledning uteblir. Ej heller knnna 
dessa fôrhâllanden vara utan inflytande pâ tiden och 
sättet för den pollinerande insektens beläggning med 
pollen. Mahända bestämmes ocksâ häraf i viss grad, 
hvilken del af insektkroppen som kommer att i hvarje 
särskildt fall förmedla pollenöfverförandet. 
Den beskrifuing, som Knüth i sitt vidlyftiga, sam- 
manförande arbete: Handbuch der Blüthenbiologie (B. 
II, d. 2. s. 4) anger sâsom gällande heia Campanula- 
slägtets blomorganisation i biologiskt hänseende, är 
icke af den allmänna giltighet, som förf. haller före, 
utan gäller endast enskilda fall, särskildt beträffande 
stiftet sâsom pollenupptagande och pollenexponerande 
organ. Uttrycket lyder : ,7 Die drei kurzen Griffeläste 
liegen anfangs zu einem Cylinder zusammengeschlos- 
sen. Dieser ist von langen abstehenden Haaren dicht 
besetzt und wird in der Knospe von den fünf Anthe- 
ren so dicht umgeben, dass” etc. Denna uppgift träf- 
far visserligen, sâsom den föregäende framställningen 
anger, in pâ C. persicæfolia, men icke pâ nâgon af 
de andra af mig studerade arterna. 
Heit visst skola mera vidsträckta undersökningar 
i den af mig inslagna riktningen kunna lemna ma- 
terial tili en vida naturligare Systematik af slägtet 
Campanula i blombiologiskt afseende än den Knüth 
efter Kirchner meddelar; anf. st. s. 5 — 6. 
Nämnas mâ, att vid det mera speciella ingäen- 
det pâ blommans byggnad hos de arter, för hvilka 
jag redogjort i det föregäende, inga uppgifter af Knüth 
lemnas af det slag som de af mig här meddelade; jag 
torde därför kunna antaga, att dessa strukturförhäl- 
