37 
tationsperiod med temperatur, som under augusti och Septem- 
ber mânader nâ upptill i medeltal 12° C. Dess forna nord- 
gräns sammanfaller med den nuvarande isotermen for 9, 5° 
C. och säledes är 2,5° C. ungefärligen värdet pâ den minsk- 
ning i värmemängd under aug. och sept., som ägt rum frân 
den tid hasseln hade sin största utbredning och till nutiden. 
Om man tager hänsyn till temperaturen under mânaderna 
apr.— okt., sa finner man att Vegetationsperioden är i medel- 
tal 2,4° C. kallare nu än dâ klimatet, antagligen nâgot före 
litorinahafvets högsta stand, var gynnsammast i öfra Sverige. 
Hasseins forna utbredningsomräde utgjorde ej füllt hälf- 
ten af landets yta. Den har smaningom mast uppge 84,000 
kvkm. eller 38 % af sina landvinningar ; dess utbrednings- 
omräde inom Sverige har sâlunda minskats med mer än en 
tredjedel eller frân c. 50 % tili 30 % af värt lands areal. 
Schübeler hade 1888 beskrifvit 2 olika fruktformer af 
hasseln i Norge och äfven funnit att de olika formerna bi- 
behöllo sig äfven vid odling i 4 generationer. Förf. har 
iakttagit dessa former samt en mellanform saväl a de fossila 
som de recenta nötterna. Han beskrifver de 3 typerna 
sâlunda : 
”a) f. silvestris Hort, med nötter vanligen lika breda 
som länga, högst 1 à 2 mm. längre, vanligen nästan runda, 
ibland frân sidan nâgot tillplattade (fig. 17, 1 — 6), mera säl- 
lan af större bredd än längd (fig. 17, 19). Understundom 
utskjuter fästpunkten mer eller mindre pyramidformigt, sä 
att, ehuru nötens habitus otvetydigt är rund, mätten blifva 
nâgot missvisande (se fig. 17, 14—17), hvilka stâ pâ öfver- 
gäng tili f. ovata. Hos andra former är nöten stärkt till- 
spetsad (fig. 17, 10 — 13 ), hvarigenom äfvenledes öfvergängs- 
former tili f. ovata uppstä. Storleken växlar, dock hos füllt 
utbildade nötter knappast under 11 mm. och sällan öfver 
17 mm.” 
”b) f. ovata omfattar mellanformerna mellan f. silvestris 
(jfr. t. ex. fig. 17, 7 — 9) och f. oblor/ga ; längd och bredd 
växla därför ej obetydligt, den förra öfverskjuter den senare 
med 2 — 4, nâgon gäng med ända tili 6 mm. Jämväl tili 
storleken äro nötterna mycket olika (selig. 17, 20 — 23), men 
under 14 mm. i längd och 11 mm. i bredd torde de säsom 
füllt utbildade knappast nâ, de största hälla 17 mm. i längd 
och 14 mm. i bredd. Äfven af denna ras finnas formserier 
motsvarande de ofvan omtalade, â ena sidan tillspetsade nöt- 
ter (fig. 17, 24 — 28), â andra sädana med mer eller mindre 
pyramidformigt utdragen fästpunkt (fig. 17, 29 — 30).” 
