54 
pâ âtskilliga stallen i vârt land och är kanske t. o. 
m. vanligare än E. Esula L., âtminstone om man 
far döma efter det antal lokaler af dessa bâda arter, 
som finnas representerade i Upsala Botaniska Muse- 
ums herbarium 1 ). 
E. peplus L. 
Leguminosœ. 
Melilotus arvensis Walle,. 
Vicia hirsuta (L.) Koch 
V. tetrasperma (L.) Moench f. ienuifolia Fr. 
Resedaceæ. 
Reseda lutea L. Flertalet furma ex. torde tillhöra /. 
stricta J. Müll. 
Cruciferce. 
Lepidium campeslre (L.) R. Br. 
L. perfoliatum L. 
L. ruderale L. a typicum Beck 
L. virginicum L. 
Sisymbrium officinale (L.) Scor. 
S. Loeselii L. a typicum Beck 
S. altlssimum L. a typicum Beck. Af denna art 
fanns ex. med smâ kronblad, kortare än foderbladen. 
S. sopliia L. a typicum Beck 
Brassica napus L. 
? B. elongata Ehrh. armoracioides (Czern.) Asch. 2 ) Arten, 
som vanligen är bienn, förekom blott pâ rosettstadium. 
Gamelina microcar pa Andrz. 
C. sativa (L.) Crantz. 
Vogelia paniculata (L.) Horn. — (T. Fl.) 
Erysimum repandum L. 
Alyssum hirsutum Bieb. Hemland: Orienten. 
Ej förut anmär kt i vârt land. — Habituelt lik A. 
calycinum L. men till alla delar mycket starkare hârig. 
— Kännetecken 3 ): de längre stândarnes strängar 
vingade, entandade, de kortare vid basen med ett 
bredt bihang; stift 3 — 4 ggr kortare än skidan; frön 
bredt vingkantade. 
*) Jfr. OSTENFELD C. H., Euphorbia Esula L. o g dens Slægt- 
ninge. Bot. Not. 1908 p. 125. 
2 ) Jfr. Nordstrom 1. c. p. 116. 
3 ) Boissier 1. c. I. p. 284. 
