59 
vildad. — Närstaende till S. viridis (L.) P.B., frân 
hvilken den skiljes genom: större och kraftigare växt- 
sätt; 2:dra skärmfjället nagot kortare än det 3:dje. 
Bromus unioloides (Willd.) H. & K. — Hemland: *) 
troligen blott Syd-xlmerika; förvildad i M. och S. Europa, 
S. Asien, S. Afrika. — Perenn eller värgroende bienn. *) — I 
vart land anmärkt frân Skâne (Helsingborg). 1 2 ) 
B) Följande växter hafva af Prof. C. F. 0. Nordstedt 
välvilligt ställts till mitt förfogande. De äro enligt uppgift 
insamlade vid Djurgärdsdockan i Stockholm (aug. 1901) af 
apotekare Carl Pleuel i Vestervik. 
Composites. 
Soliva 3 ) nasturtiifolia DC. 
S. sessilis Buiz. & Pay. • 
Släktet Soliva star i systematiskt afseende nära 
Cotida. Soliva- arterna äro sma Örter med parklufna 
eller pardelade blad och mycket smâ blommor i oskaf- 
tade blomkorgar i bladvecken. — S. nasturtiifolia 
har parklufna blad med heia eller sällan entandade, 
aflänga, trnbbiga flikar och viggformiga, smalt vingade 
frukter. — S. sessilis har pardelade blad med 3 — 5 
delade smalt jämnbreda spetsiga flikar, och rundade, 
bredt vingade frukter. 
Bada dessa arter äro inhemska blott i Syd-Ame- 
rika, men finnas, antagligen införda, pâ ett par Stäl- 
len i Nord-Amerika. I Europa förekommer, för sä 
vidt jag kunnat finna, blott S. nasturtiifolia införd i 
Portugal och pâ Madeira 4 ). 
TJmbelliferæ. 
Bowlesia tenera Spreng. — Tillhör gruppen 
Hydrocotyloideæ 5 .) — Ettarig, nedliggande, glest 
stjärnharig ört med njurformiga, 5 — 7 flikade blad 
1 ) Jfr. Ascherson & Graebner 1. c. p. 627. 
2 ) Jfr. Nordstrom 1. c. p. 119. 
3 ) Jfr. Martius, Flora brasiliensis. VI 8. München 1882 — 84. 
p. 293—95. tab. 81. 2. 
4 ) Jfr. Martius 1. c. p. 295. 
5 ) Jfr. Engler A. & Prantl K., Die natürlichen Pflanzenfa- 
milien. III, 8. Leipzig 1898. p. 125, 
