103 
dende Blomstring, er gærne 20 — 30 Cm. hojt; det 
har 3 — 6 straktleddede Internodier, der er længere 
end Bladene; Blomsterstanden er endnu kort og sam- 
mentrængt og Sideskuddene i Bladenes Hjorner er 
kun lidet udviklede og faa Cm. lange; der er saa- 
ledes en betydelig Forskel i Udviklingsgraden af Hoved- 
skuddet og Sideskuddene; denne Forskel vedvarer un- 
der den senere Udvikling; saaledes finder man i den 
forste Halvdel af Juli, at Hovedskuddet er i Frugt, 
ja oftest er Froene for en stor Del modne, medens 
Sideskuddene nu ser ud som Hovedskuddet i Begyn- 
delsen af Juni: 3 — 6 langstrakte Internodier og en 
Blomsterstand i fuldt Flor. I Almindelighed findes 
der kun 1 — 2 Par blomstrende Sideskud, sjældnere 
3 — 4; de udgaar fra de ovre Blades Axler, og der 
er sjældent Interkalarblade ; det 0v erste Far Sideskud 
er altid det bedst udviklede og naar oftest lige saa Iwjt 
som eller liojere end Hovedskuddet; de nederste derimod 
er oftest rudimentære og ikke blomstrende. Hoved- 
skuddets Lovblade er ret brede (1:5), butte og med 
stumpe, brede, tiltrykte Tænder, oftest 12 — 13(12 — 16) 
paa hver Side paa de midterste Bladpar; paa Si- 
deskuddene er Bladene smallere, spidsere og med spid- 
sere og smallere, mere aabent-tiltrykte Tænder. 
Hvad Dækblade, Blomsterstand og Blomstens Byg- 
ning angaar, har jeg ikke noget videre at sige. Blot 
bor nævnes, at der foruden den typiske Form med 
plettet Stængel og blaa Overlæbetand ogsaa underti- 
den findes en Form med hvidgul Overlæbetand og 
uplettet Stængel; den voxer sammen med Hovedfor- 
men og er at betragte som en Albinoform (f. albidens 
n. f.). Tilbage staar at omtale Froene; de er som 
bekendt vingede. Modne Fro har gærne en Længde 
af c. 5 Mm. og en Bredde af c. 3,5 Mm., Vingen er 
oftest omkring 1 Mm. bred, men kan være noget 
smallere og ogsaa noget bredere. Selve Froet er stærkt 
fiadtrykt, næppe mere end c. 0,5 Mm. tykt; omkring 
