129 
Botaniska Sektionen af Natur vetenskapliga 
Studentsällskapet i Upsala. 
Den 22 mars 1904. 
1. Fil. lie. ß. E. Fries föredrog om Vegetationen 
i det nordargentinska pnnaomrâdet. 
2. Fil. kand. H. Witte föredrog om ”den sven- 
ska kalkhedsvegetationens dvärgar”. Som dvârg be- 
tecknade föredr. en vâxt, hvars samtliga organ visa 
en likformigt försvagad utveckling. Dvargarnas bygg- 
nadsplan gâr enl. föredr. ut pâ att ernâ frösättning 
och frömognad med användande af minsta möjliga 
byggnadsmaterial och i mânga fall pâ sa kort tid 
som môjligt. En materialbesparing är det t. ex., dâ 
hos en del annueller, sâsom Braya supina och Linaria 
minor , hjärtbladen kvarsitta som assimilerande organ 
under växtens heia lif; som exempel pâ förkortning 
af utvecklingen nämndes bl. a. Brunelia vulgaris , hvil- 
ken enligt föredragandens iakttagelser stundom uppträder 
som. annuell pâ det öländska Alfvaret. Dvärgarna äro 
vanligen hapaxanthiska och i flertalet fall annuella eller 
höstgroende bienna. Af den svenska kalkhedsvegeta- 
tionen äro de en viktig bestandsdel, men förekomma 
äfven inom andra vegetationstyper. 
Den 12 april 1904. 
1. Docenten R. Sernander demonstrerade nagra 
mediterrana växttyper, särskildt fran den sydfranska 
garigue-vegetationen . 
2. Fil. kand. N. Sylvéx föredrog om de sven- 
ska $afo'Æ-arternas ungdomsstadier. Beträffande frönas 
grobarhet nämnde föredr., att förutom den som vin- 
terstandare kända Salix pentandra äfven ett flertal fjäll- 
arter ha ännu aret efter f'ruktmognaden grobara frön. 
Sâlunda hade han i Torne lappmark och Norrbotten 
sommaren 1903 insamlat ârsplantor af S. glauca , S. 
myrtilloides och S . reticulata , hvilka med nödvändighet 
maste ha uppstatt ur ett föregaende ars frön. Hos 
Bot. Not. im. 9 
