152 
været meget forskellig fra den, der voxede Syd for Landbroen 
Men efter at Landbroen var bleven gennembrudt, hvad der rime- 
ligvis er sket i den senere Tertiærtid, begyndte en Sammenbland- 
ing af Arterne i de to tidligere adskilte Floraomraader, og denne 
Artsudvexling fortsattes til Grlacialperioden. 
Som dette Stykke staar der, med stadig Hen- 
visning til Kjellman 5 ) og Reinke 1 3 ) kunde Læseren 
forledes til at tro, og ogsaa Kjellman eller Reinke 
skulde have ment, at vi allerede i Tertiærtiden havde 
arktiske Forhold N. f. Færoerne, medens vi jo dog 
véd, at der levede en halvtropisk Flora her og endnu 
langt længere Nord paa. Dette staar naturligvis og- 
saa at læse hos Borgesens Kilder f. Eks. udforligt hos 
Reinke p. 94 — 95. Forf. antager endvidere (pag 103 ”at 
0erne under Istiden) har været dækkede af Is, og at der- 
ved saavel Landfloraen som Havets Alge vegetation er 
bleven fuldstændig eller i hvert Tilfælde saa godt som 
fuldstændig odelagt af Isen” og soger saa i det folgende 
at forklare Algefloraens postglaciale Indvandring. 
Pag. 104 anser Forf. det for meget sandsynligt, 
at en Del af Fjærens Alger kan være bragte til Fær- 
oerne ved Hjælp af Fugle. Trods de Iagttagelser, 
der foreligger om Trækfuglene (se ovenfor) mener 
Borgesen, at der godt kan være Sporer el. 1. paa 
dem, men navnlig henviser han til de store Skarer 
af Havfugle ( Larus , Fulmarus og Sula) som altid færdes 
mellem Færoerne og Shetland. Han siger. at de sikkert 
snart flyver til ene, snart til den anden Kyst og han 
tcenker sig at Alger som Porphgra , Enter omorpha , Fra - 
siola , Fangia eller Rhizoclonium kan have viklet sig 
ind i disse Fugles Fjerdragt og saaledes gore Rejsen 
over. Denne Tanke forekommer hojst urimelig, da jo 
disse Fugle dels er meget renlige med deres Fjer- 
dragt, dels aldrig gor en saadan Rejse uden idelig 
at slaa ned i Vandet, hvile paa det og under Hvilen 
idelig pudse sig, og Forf. bor absolut fremskaffe en 
virkelig positiv Iagttagelse herfor, for han kan vente, 
at andre kan tillægge en saaden Hypotese nogen Be- 
