154 
i det Kgl. Sokort Arkiv og i Meteorologisk Instituts 
Biblioteker i Kobenhavn og en Henvendelse til Bi- 
blioteket i Royal Geographical Society i London gav hel- 
ler intet Udbytte for dette Punkts Vedkommende. 
Af de af det engelske Admiralitet udgivne Sokort, 
’’Sailing Directions” og ”Tidal Charts” fremgaar det imid- 
lertid, at stærke Kyst- og Tidevandsstromme, der snart 
lober nord efter,snartsydefter,fuldstændigbehersker Kys- 
ten et langt Stykke ud og det samme angives paa 
det af Krümmel bearbejdede Sromkort i det af Deutsche 
Seewarte udgivne fortrinlige Atlas over Atlanterha- 
vets fysiske Porhold. 12 ) Der er altsaa for det forste 
meget ringe Sandsynlighed for at Alger kan komme 
ud af Kyststrommen. men selv om det en enkelt Gang 
skulde ske ved en langvarig Fralandsstorm, saa er 
Opgaven ikke dermed lost. Thi som Ryder har vist*), 
deler Golfstrommen sig i 3 Arme, af hvilke den syd- 
ligste gaar ind mellem Skotland og Shetland i Nord- 
soen og fremkalder her et Kredslob, den midterste gaar 
til Færoerne, derfra til Shetland og Norges Yestkyst 
og den nordligste gaar til Islands Sydkyst. Grænsen 
mellem den sydligste og midterste Arm er navnlig 
mod 0st skarp; den dannes ifolge Ryder p. XXII af 
'“’en Linie fra Fair Isle op mod Skæringspunktet mel- 
lem 60° N. Br og 5° W. L. og folger derefter denne 
Breddeparallel et Stykke ud efter til ca 10° W. L. 
hvorfra den sandsynligvis bojer i S. W. lig Retning”. 
Nærmere se Körtet, hvor Grænserne mellem disse Arme 
angives med punkterede Linier. Skulde altsaa irske Alger 
ved Hjælp af Golfstrommen fores til Færoerne, saa maatte 
de ikke alene foers mange Mile til Sos udenfor Kyst- 
og Tidevandsstrommenes Omraade, nej de maatte pas- 
sere tvœrs over en af Golfstrommens Arme forst: en fy- 
siske Umulighed! 
*) og som ifolge Dagbladsreferater nyeste skotske IJnder- 
aogelser (Bobertsqn) liar bekræffcet. 
