156 
2) 0st-lsland til Fcer0erne. Udfor Langanes (N. 
E. Island) bojer den ostislandske Polarstrom ned mod 
Færoerne gaar saa vel S. som N. om 0erne ned 
mod Shetland, hvor den undervejs stoder sammen med 
Golfstrom mens midterste Arm og sammen med denne 
fortsætter til Norges Kyst (Ryder p. XX). Hastig- 
hederne paa Stykket mellem Færoerne og Island op- 
giver Ryder (p. XXI) til henholdsvis 1,8 — 3,5 — 1,8 
— 4,1 Kml i Dognet, Middeltal af disse er 2,3. Den 
eneste Stromflaske, der har gjort Rejsen og strandet 
paa Færoerne er Ceres 23 (Ryder tab. II) ; den brugte 
til Distancen 315 Kml 180 Dogn, eller Gennemsnits- 
hastigheden 1,8. Yilde man til denne Distance regne 
med Middelhastigheden, afkortes Vejen til 113 l) 0 gn ) 
med Maxinalhastigheden til 77 Dogn. Strængt taget 
er dette ukorrekt, da, som Ryder har vist, de storre 
Hastigheder forst naaes i Nærheden af Færoerne. 
Betydningen af dette Stromlob for Sporgsmaalet 
forringes nu yderligere ved den Omstændighed, at Kyst- 
strommen ved Islands N. E. Kyst er 10 Kml. bred 
(Ryder p. XVIII). En estislandsk Alge vil altsaa , 
som de fleste af Ryders Flasker har gjort, som Regel 
blive i Kyststrommen og sJcylle op et eller andet Sted 
paa Islands Kyst. 
3. Kyststr0mmen omkring Island. Rundt omkring 
0en gaar et anticyklonisk Overfladestromlob der paa 
S, W og til Dels paa N Kysten foraarsages af At- 
lanterhavsvand, paa E Kysten nærmest af Polarstrom- 
men (Ryder p. XVII). De Hastigheder, Stromflaskerne 
her har udvist, er meget forskellige, men da Kysten jo 
er tyndt befolket, skal i det folgende kun regnes 
med de af Ryder fnndne Maksimalhastigheder. Han 
opgiver (p. XIX) disse for E og W Kysten til 13 — 14 
Kml. pr Dogn, for S og N. Kysten til 6 — 7 Kml. 
Som jo rimeligt er, lykkes det saa godt som aldrig 
en Flaske at komme ud af Kyststrommen, de kred- 
ser rundt en kortere eller længere Tid og strander 
