170 
II. De ökologiska enheterna i den färöiska 
b af salgvegetationen . 
Af Herm. Gr. Simmons. 
I det föregäende har Mag. Porsild hufvudsakligen 
hâllit sig till Horans invandringshistoria, liksom han 
ocksâ i sin opposition mest sysselsatte sig med de geo- 
grafiska faktorernas betydelse. Jag skall liksom jag 
gjorde vid disputationen förnämligast begränsa mig 
till en granskning af de växtsamhällen Börgesen an- 
sett sig kunna urskilja i Färöarnas algvegetation. 
Dock skola senare ocksâ vegetationens slägtskaps- ocb 
inyandringsfôrhâllanden i korthet behandlas frân nâ- 
got andra synpunkter an Porsild gjort. Siffrorna vid 
citaten hänvisa dels (1 — 13) till Porsilds liter at urlista, 
dels (14 — 24) till den nedan anförda. 
Kjellmans (20) indelning i regioner är af Bör- 
gesen bibehâllen, dock med den förändring, att ban 
drar den sublitorala regionens nedre gräns der all 
fastsittande algvegetation upphör och later den elito- 
rala regionen omfatta den del af hafsbottnen, der 
inga högre alger förekomma. 
For vegetationsformerna inom regionerna npptar 
han Warmings (24) benämningar ”Samfund” och ”Sam- 
lag 71 , utan att emellertid ha gjort sig klart, hvilken 
betydelse Warming lägger i dessa namn. I Plante- 
samfund (24) införes nämligen benämningen ”Sam- 
fund” för en vegetationsform af en viss karaktär, lef- 
vande under vissa likartade förhallanden, oafsedt om 
inom olika floromraden helt olika arter inga deri. 
Inom ett ;, Samfund” urskiljer Warming sedan en mâng- 
fald af olika ”Samlag”, bestâende af en enda art eller 
âtminstone karakteriserade af en dominerande art. 
Börgesen använder benämningarne âtminstone delvis 
sâsom sidoordnade och drar ingen skarp gräns emel- 
lan dem, äfven om han använder ’’Samlag 7 ’ företrä- 
Bot. Not. 1904. 
