171 
desvis otn sâdana vegetationsafsnitt, som utmärkas af 
en särskildt framträdande art. Nu synas mig War- 
mings skäl (24, s. 7, 8) för kasserande af namnet ’’for- 
mation”, att det af olika författare användts i mycket 
olika bemärkelser, tillräckligt att motivera dess ersât- 
tande med ett nytt, men mot bans benämningar kan 
invändas, att de blott gälla för det sprâk, i hvilket 
de äro bildade. Icke ens för de skandinaviska spraken 
kunna de utan vidare blifva gemensam egendom. Pä 
svenska kunna vi ju använda ”samhälle” för ”Samfund' v 
men battre torde vara att fâ en latinsk term, som 
kan användas i alla sprâk. Det lämpligaste ord jag 
kunnat finna âr ’’associa tio”, som redan användes 
pâ franska och engelska (association). Detta kan ju 
ingâ i hvilket sprâk som heist, om man sa vill jämn- 
sides med egna namn. ’’Samlag” kunna vi nog ôf- 
versätta med ’’bestând”, men jag föredrar dock att 
använda beteckningen ’’facies”. Jag har funnit denna 
term använd hos Clements (16) för att beteckna en 
underafdelning af en formation, och sa vidt jag kun- 
nat första honom ungefär i den bemärkelse, jag här 
vill begagna den i. An mindre underafdelningar ger 
han de af Hult (19) införda namnen med ändelsen 
-et um. Detta är synbarligen att ge Hults namn 
en trängre bemärkelse än de Ursprungligen haft eller 
hos andra författare, t. ex. Warming (24) bibehâllit. 
Clements känner heller icke hvarken Hülts eller War- 
mings namn. Hülts ”etum”-namn bli emellertid lätt 
alltför klumpiga, hvarför jag föredrar att använda 
”facies”. Nedan gifves en sammanställniug af Fär- 
öarnas algvegetation grupperad efter här angifna 
principer. 
Kjellman och de författare, som följt hans före- 
döme, ha bildat namnen för de särskilda ”formatio- 
nerna” af en eller Here herskande arters (slägt-) 
namn, och äfven Börgesen har pa detta sätt benämnt 
sina ’’Samfund” och ”Samlag”. Att emellertid denna 
