181 
Glyceria fluitans (L.) R. Br. x plicata Fr. 
Af Otto R. Holmberg. 
Dot är ej länge sedan Glyceria plicatas arträtt 
mera allmänt bief erkänd i utlandet. Ännn Marsson 
i sin Flora von Neu-Vorpommern upptager den som 
en varietet under Gl. fluitans , och som skäl här- 
för anför han: ”Die Abänderungen lassen sich in ihren 
extremen Formen leicht unterscheiden und könnten 
wohl für eigene Arten gehalten werden, wenn sie 
nicht durch zahlreiche Mittelformen in einander über- 
gingen.” Numera torde alla fioror upptaga de bâda 
nämda växterna som skilda arter, men de ”talrika 
mellanformerna - ” tyckes man dock hafva egnat föga 
uppmärksamhet. Ar 1885 har emellertid Haussknecht 
frân Tyskland beskrifvit Gl. fluitans X plicata (= Gl. 
intersita Haussen.) men da denna hybrid hittills icke 
varit känd frân Skandinavien, torde en beskrifning 
.af densamma vara pä sin plats. 
De bâda arterna äro tili sina vegetativa delar 
nära öfverensstämmande med hvarandra, hvarför nägra 
karaktärer pä hybriden härifrän knappast kunna er- 
hällas. Vippan liknar närmast den hos Gl. fluitans , 
men är oftast nägot axrikare och med ât liera hall 
riktade grenar, ehuru äfven af hybriden, liksom af 
bâda stamarterna, kunna päträffas exemplar med en- 
dast ett smâax frân hvarje fästpunkt (/. simplex). 
Smâaxen pâ de större grenarne sitta pä kortare eller 
längre skaft (hos Gl. fluitans mycket kortskaftade, hos 
Gl. plicata vanl. längt skaftade). De viktigaste kar- 
aktärerna erhällas emellertid frân blommorna. Yttre 
blomfjällets längd är vanligen 5 — 6 mm. (hos Gl. 
fluitans 6 — 8, hos Gl. plicata 3 — 4 mm.). Dess ner- 
ver äro ganska tydligt framträdande, nägot upphöjda, 
nästan som hos Gl. plicata , och oftast liksom hos denna 
mörkfärgade vid öfvergängen tili fjällets hinnaktiga 
del. Upptill är blomfjället hastigt tillspetsadt med 
Bot. Not. 1904. 12 
