202 
ändra mer än högst nödvändigt af de namn resp. för- 
fattare användt. För de färöiska arterna äro i all- 
mänhefc de af Börgesen (3) använda namnen och hans 
artbegränsning bibehallna, da här icke är platsen för 
en diskussion af meningsskiljaktigheter pa det syste- 
mastiska omrädet, nagot som jag framdeles hoppas fa 
tillfälle att äterkomma tili. De begge af Börgesen 
(3) blott tili slägte bestämda brnnalgerna ha ej upp- 
tagits, da det, ingen betydelse skulle ha. 
I tabellens första kolumn äro de arter, som Porsild i 
det föregäende upptar som rent sublitorala betecknade 
med 11 sl 7 ’. I andra kolumnen betecknar ”ar” artisk, ’’at” 
atlantisk, ^na 77 nordatlantisk, 77 sa 77 subartisk, allt efter 
Börgesens arbete (s. 78 — 81). 
Da man talar om slägtskap mellan tva floror, 
menar man ju att de ha ett större antal gemensamma 
arter, d. v. s. att de haft sitt Ursprung i ett gemen- 
samt stamomräde eller att den ena härstammar frân 
den andra. Som oftast har ju en flora mottagit släg- 
ten och arter frân flere hall, och slägtskapsgraden 
med dessa bidragsgifvande floror beror pa antalet ar- 
ter som äro gemensamma, hvarvid dock vederbörligt 
hänsyn bör tagas tili de jämförda florornas samlade 
artsantal. Tvâ omrädens vegetation kan deremot visa 
stör likhet, äfven om heit andra eller till en stör del 
andra arter sammansätta den, ty denna likhet be- 
tingas af de associationer, som uppträda, ej sa mycket 
af de särskilda arterna. Börgesen har emellertid ej 
hallit dessa begrepp skarpt isär ; uttrycken likhet och 
slägtskap, flora och vegetation begagnas om hvart- 
annat. Emellertid afser ju hans kapitel om ”Den fær- 
öske Algefloras Bestandelse 77 (s. 77 — 99) en gransk- 
ning af florans slägtskap med kringliggande länders, 
hvarvid han i hufvudsak gjort samma indelning, som 
jag i min tabell användt. Han har emellertid tagit 
med heia Grönland, ett land som sträcker sig öfver 
omkr. 25 breddgrader och betraktat det som en enhet. 
