219 
Under A visar Skotland den största siffran for 
gemensamma arter, Grönland den minsta. Jag har 
ju ocksa der räknat pâ samma sätt som Börgesen. Gar 
man deremot den motsatta vägen, hvilket ju är af 
lika stor betydelse, sa fâr (B) Skotland den minsta 
siffran, Island (särskildt södra delen) den största Lik- 
väl säger Börgesen att Färöarnes flora har "störst 
Ligbed med de nærmest liggende Dele af de britiske 
Öers", alltsa med Skotlands (s. 99). Med ungefär 
samma sätt skulle han kunna säga att Jan Mayens 
flora har stor likhet med Norges, ty dess 39 arter 
(kärlväxter) Annas ju med ett undantag i detta land! 
Intet af dessa sätt att räkna ger dock en till- 
fredsställande bild af slägtskapsgraden mellan tva 
floror, utan för att fâ en sâdan bör man samman- 
räkna bägges artantal och beräkna de gemensamma 
och de for hvarje omrade egna arter na i procent af 
detta tal. Derigenom far man siffror, som gifva ett 
rigtigt uttryck för slägtskapen, och som utan vidare 
kunna jämföras. Nedan följa sä beräknade jämförelser 
i artantal och 
procent : 
Fär. j 
gemens. 
n. Norge 
Fär. gemens. 
Island 
44 
112 
96 
55 
101 
37 
18 X 
44 x 
38 X 
29 ^ 
52 X 
19 x 
Fär. ; 
gemens. 
v. Norge 
(Fär. gemens. 
södra Isl, 
47 
109 
102 
55 
101 
23 
18 X 
42 X 
40 X 
31 X 
56 X 
13 X) 
Fär. 
gemens. 
Skotl. 
(Fär. gemens. : 
aorra Isl 
20 
135 
202 
88 
67 
29 
6 x 
38 X 
56 
48 X 
36 ^ 
16 X) 
Fär. 
gemens. 
Grönland 
Fär. gemens. Amerika 
92 
68 
52 
56 
99 
120 
44 X 
31 X 
25 X 
20 X 
36 X 
44 X 
Häraf framgär ju med all önsklig tydlighet, att 
Färöarnes flora har mest slägtskap med Islands, sär- 
skildt södra delens, och att följaktligen hufvudresul- 
tatet af Börgesens kapitel "Sammenligning med 
