?40 
liga medeltalet mellan Viola caninas (6 — 8 cm.) och 
Viola uliginosas (18 — 20 cm.). Blomman mest lik 
Viola caninas , dock nâgot större. Foderbladen , som 
hos Viola uliginosa äro äggrunda, vanl. trubbiga, hos 
Viola canina lancettlikt tillspetsade, äro hos hybriden * 
äggrundt lancettlika, föga tillspetsade. Kronbladen i 
allmänhet i spetsen nâgot urnupna eller tyärbräddade 
af violettblâ färg. Folien odugligt. Frukt felslâende. 
Viola idiginosa Bess. X Biviniana Reich. 
Bizom smalt, stolonlikt, förgrenadt, uppsändande 
blombärande skott och topprosett (stundom 2 rosetter). 
De nedre stjälkbladen liksom topprosetten bredt hjärt- 
lika (längd 34 mm., bredd 25 mm. exempelvis), de 
öfre mera längsträckta, hjärtlika, med en skarpt afsatt 
triangulär spets (längd 40 — 50 mm., bredd 25 — 
30 mm.). De undre stiplerna fransade af langskaf- 
tade glandler, pa bägge sidor eller endast den ena, 
violettanlupna (som hos V. Biviniana ), de öfversta 
gröna med glesare, kortare glandler, stundom med 
gröfre sagtänder. Blommor vanligen ytterst langskaf- 
tade, med skaft af 13 — 15 cm. längd, tämligen stora, 
af violettblâ färg. Foderblad af intermediär form, tri- 
angulära, med bihang af 2 — 3 mm. längd eller nâgot 
mera. Sporre nâgot längre än foderbladens bihang (5 
mm.), ungefär som hos Viola uliginosa , hos Viola Bivi- 
niana vanligen 3 — 4 ggr längre, men stundom äfven kor- 
tare. Folien nästan alldeles odugligt. Frukt felslâende. 
Bestämningen af denna form har icke skett utan 
nägon tvekan 1 2 ), men förekomsten af rosett samt de 
violettanlupna, längt glandelbräddade stiplerna tala för 
att uppfattningen är riktig. 
1 ) Bladbredden hos Viola Biviniana ' är ytterst växlande, 
(längden vanligen = bredden) mellan 33— 29 — 25 mm., likaledes hos 
Viola uliginosa, 45, 25, 20 mm. (1. mell. 50—30 mm.). Siffrorna 
afse tiden omkring midten af Juni. 
2 ) Pä grund af rizomets form särskildt ligger tolkningen Vi- 
ola uliginosa x canina subuliginosa nära till hands, men rizom- 
formen kan bero af yttre omständigheter. 
