241 
Hvad som skiljer min form at Viola uliginosa X 
Biviniana fran den Kupfferska och gör den nâgot lik 
hans Viola montana X uliginosa f. Klingeana är rizo- 
mets beskaffenhet och de nâgot smalare bladen. Ri- 
zomet pa Kupffers hybrid liknar alldeles V. Bivini- 
anas , under det att det pâ mina exemplar är af mera 
intermediär beskaffenhet. De smalare bladskifvorna 
pâ mina exemplar torde fâ förklaras bero pâ att F. 
uliginosa dominerar i denna hybrid. Kombinatio- 
nen Viola uliginosa X montana är otänkbar, dâ F. 
montana icke finnes pâ omrâdet. Hvad som för of- 
rigt karaktäriserar den som en Biviniana- hybrid är 
som sagdt förekomsten af topprosett och stiplernas ut- 
seende. 
Utom dessa trenne F. uliginosa- hybrider uppgif- 
ves ânnu en i litteraturen, nämligen Viola palustris 
L. X uliginosa Bess., som skall vara funnen i Wino- 
wer-bergen vid Oppeln i Ofre Schlesien. Küpffer är 
emellertid af den meningen, att det môjligen endast 
är Viola epipsila Ledeb., dâ han hvarken pâtrâffat 
den i herbarier eller i den fria naturen, ehuru han 
ofta sett F. palustris och F. uliginosa vâxa tillsam- 
mans. Det kan ju emellertid vara skâl att se efter 
pâ ställen, där bâda arterna förekomma tillsammans, 
likasâ att eftersöka Viola montana X uliginosa vid 
Dalâlfven. 
Till sist vill jag efter C. Hartman, ”Skandinavi- 
ens flora” redogöra för F. uliginosas utbredning inom 
Skandinavien. ”Upl. Dalälfvens stränder och ôar frân 
Söderfors till Elfkarleby prästgärd; Vessland sn, kärr 
vid Kolbo by enl. R. Hn; Örnäs i Y. Ryd. ÖG. 
Klockrike sn, Stenkulla. Smâl. Kalm. lân, vid âar i 
Madesjö, Ljungby, Hossmo och Arby socknar. Sk. 
Allerums mosse nära Heisingborg enl. Bot. Not. 1875. 
Öl. mell. Vickleby kyrka och Karlevi hamn.” Här- 
till kan läggas Bl. Brömsebro, där min lärjunge, stud. 
