243 
Hesselmann, H. Zur Kenntnis des Pflanzenlebens 
schwedischer Laubwiesen. (Sonderabdruck aus den Beihef- 
ten zum botanischen Centralblatt, Jahrgang 1904. 149 pp. 5 PI.) 
Förf. lemnar en öfversigt öfver de svenska löfängarnes 
fysiognomi, floristiska sammansättning, utbredning och fränd- 
skap med andra växtformationer. I nutiden förekomma löf- 
ängar mest i kusttrakter samt inramande de större insjö- 
arne. I Uppland visa de en stärkt ostlig utbredning och 
utveckla sig ännu vid kusterna a den nya terräng, som ska- 
pas genom landvinning. Förf.-s afhandling baserar sig pä 
mângâriga studier, hvilka tili större delen utförts â den lilla 
ön Skabbholmen i östra Uppland. Vid denna station hafva 
observationer gjorts öfver der rädande temperatur- och fuk- 
tighetsförhällanden, deras ärliga och dagliga vexling samt 
relation till den olika markbetäckningen. Ur det rikhaltiga 
material af fysiologiska iakttagelser, som finnas nedlagda i 
arbetet, kunna blott nagra fa brottstycken anföras. Säsom 
en för löfängarnes biologi i hög grad betydelsefull faktor har 
de olika trädens ljusbehof detaljeradt behandlats af förf., som 
framhäller dess stora betydelse för skottbildningen samt re- 
duktionen af skottgenerationerna i trädens kronor. I sam- 
band härmed och i anslutning tili tidigare undersökningar 
af Wiesner öfver växternas ’’lichtgenuss” hafva gjorts talrika 
bestämningar öfver den ljusmängd, som stär växterna tili 
buds â olika lokaliteter, â solöppna platser och i tätare eller 
luckrare bestand af träd och buskar. — Pâ vären, när träd 
och buskar sta olöfvade, assimilera växterna mycket lifligt; 
genom bladens utveckling framkallas en betydande nedsätt- 
ging af varväxternas assimilation, hvilken stundom gar sä 
längt, att knappast nägon stärkelsebildning längre eger rum, 
fast samma individ tidigare pâ vâren visât ymnig stärkelse- 
produktion. — Under de korta, ljusa och kyliga sommarnät- 
terna kunna växter pâ solöppna ängar icke förbruka heia 
sitt förrad af näring, utan begynna sitt assimilationsarbete pâ 
morgonen med ej ringa stärkelsehalt i assimilationscellerna. 
Med inträdande beskuggning och den deraf framkallade ned- 
satta näringsberedningen följer en betydande förminskning 
af andningsintensiteten. — Pâ utvecklingen af assimilations- 
väfnaden har värljuset stört inflytande; växter, hvilka ut- 
veckla sig vid ständigt nedsatt, dock icke särskildt läg ”licht- 
genuss” fä nemligen vida mindre utbildad assimilationsväfnad, 
än om de under vâren komma i ätnjutande af stärkt ljus, 
men under sommaren stärkt beskuggas. — Transpirationen 
visar hos skuggplantor i slutna hasselbestând vida lägre vär- 
