246 
tion og forst begynder med Willes Afhandl. fra 1897, 
som i korte Træk kan refereres saaledes. Paa Basis 
af sine Undersogelser, og det man ellers den Gang 
kendte til Floraen, mener Wille, at Færoernes Fersk- 
vands Algeflora er relativ fattig, at den i paafaldende 
Grad viser Lighed med den engelske Flora og ikke 
har arktisk Karakter, som han havde ventet. Der- 
næst kritiserer Wille Boldts Antagelse, at Ferskvands- 
algerne skulde være indvandret ved en Landbro 
fra Europa til Grönland, og mener tværtimod, at 
man ved Hjælp af Fuglene, Vinden, etc. meget 
godt kan forklare sig Ferskvandsalgernes Forekomst 
saavel paa Færoerne som i Grönland etc. Men for 
at begründe dette har Wille paa in gen Maade, som 
af Hr. Porsild paastaaet, bygget paa Floraens Fattig- 
dom og Manglen paa arktiske Arter. Nej Wille har, 
som jeg ovenfor har nævnt, sogt at paavise, at Fersk- 
vandsalgerne meget godt kan tænkes indvandrede ved 
ogsaa i Nutiden virkende Faktorer, og jeg har sluttet 
mig til hans Opfattelse. Fordi den færoske Fersk- 
vandsalgeflora ved mine Undersogelser findes at være 
langt rigere paa Arter, som, særlig for Desmidiaceernes 
Vedkommende, viser sig at have endnu tydeligere Lighed 
med den engelske, særlig Skotlands Algeflora, og fordi 
der paa Fjældtoppene paa Nordreoerne findes et arktisk 
Element, er det da ikke nodvendigt at komme til et andet 
Resultat. Og da Ostenfeld senere hævder, at Fugletræk- 
ket over Færoerne skal være ringe *), og at Trækfuglene 
flyver med tom Mave og rene Fjer og Fodder, svarer 
jeg hertil i mit Hovedarbejde over Ferskvandsalgerne, 
at alene de Fugle, som tager Ophold paa selve Færo- 
erne eller bliver forslaaede derhen af Storme, kan 
bringe rigeligt Materiale med sig, og at en grundig 
gennemfort Undersogelse af et stoft Antal Fugle næppe 
er foretagen. Det vides jo ogsaa. at der jævnlig 
*) Det er det nu aldeles ikke, hvorom mere senere. 
