254 
o g sydlige Storme, som i Foraarstiden i hvert Til- 
fælde er hyppige nok her, i Forbindelse med disse 
vexlende Stromretninger, kan fores sa a langt til Ses, 
at Driften kan lande paa Færoerne, ja selv paa Is- 
land, saaledes som det f. Ex. er Tilfældet med den 
af ’’Thorvaldsen” udkastede Flaske Nr. 12, der gaar 
til Island, eller den af ’’Skalholt” udkastede Flaske 
Nr. 11, som lander paa Færoerne. Den sidste (se 
ogsaa ”Oeres”, Flaske Nr. 6) er netop Exempel paa, 
hvor uregelmæssigt Stromsætningen kan være, og det 
samme er Tilfældet f. Ex. med Flaskerne 32, 33 og 
26 (”Tejo” 1899), der, udkastede Syd for Island, un- 
der aim. Forhold vilde have taget en vestlig Retning, 
men som paa Grund af haarde Vestenstorme med stör 
Fart fores 0st paa og havner paa Norges Yestkyst. 
Hvor uregelmæssigt Retningen af ellers konstante 
Stromme i det Hele taget kan være (sml. forovrigt 
Boguslawski und Krümmel: Handbuch der Ozeano- 
graphie, Bd. II, f. Ex. p. 374 — 5) fremgaar bl. a. 
ogsaa af, at Strommen i Nordsoen i December 1896 
og Januar 1897 cirkulerede i modsat Retning af 
hvad ellers er Tilfældet *). Jeg ser derfor ikke no- 
gen Grund til at ændre min Opfattelse. 
Mod den anden Mulighed for Indvandring af Al- 
ger, liemlig i Forbindelse med det af Ryder formodede 
Kredslob ved Norges Yestkyst, er det dog navnlig, at Hr. 
Porsild retter sit vidtloftige Angreb, og det uagtet jeg 
selv, naar bortses fra Indvandringsmuligheden fra Island, 
kun har tillagt det mindre Yærd. Hr. Porsild behand- 
ler forst Indvandringen fra Islands Ostkyst. Han gor 
opmærksom paa, at Ryder opgiver Middelhastigheden 
for Strommen mellem Island-Færoerne til henholdsvis 
1,8 — 3,5 — 1,8 — 4,1 Kml. i Dognet, Middeltallet heraf 
er 2,3; at der endvidere er en Stromflaske, som ud- 
*) Fulton T. W. The Currents of the North Sea, and their 
Relation to Fisheries. (Fifteenth annual Report of the Fishery- 
Board for Scotland being for the Year 1896, Edinburgh 1897). 
