34 
gnotiske Karakter, der betinger disse, og da han umid- 
delbarfc foran har et Kapitel om Isen og Isfodens 
Indvirkning paa Algevegetationen, finder jeg Hr. Sim- 
mons Bemærkning ganske umotiveret. Lige saa lidt 
kan jeg indse, at Isen kan have noget at gore med 
det, jeg omtaler pag. 22 i mit Arbejde. Jeg om- 
taler her den ovre Grænse for Alge Vegetationen og 
sammenligner som rimeligt med Rosenvinges Frem- 
stilling, som vel maa siges at være den forste grun- 
dige Undersogelse af dennes rette Plads; pag. 189 
skriver nu Rosenvinge, at Havet ved Flodtid stiger 
et Stykke over den overste Grænse for Alge Vegeta- 
tionen og længere nede paa Siden endvidere: ”den ne- 
derste Bræmme af Landvegetationen bliver paa mange 
Steder ved Springtid sat under Vand”. Her behoves 
i Gründen ingen Kommentar; jeg skal dog tilfoje, 
at netop de overst voxende Alger ogsaa i Grönland 
er Enteromorphaer etc., Alger, som rigelig kan faa 
Tid til at udvikle sig i den Tid, Kyste n er isfri. 
Mit Callithammon-S&mivLiid er det samme som 
det, der findes f. Ex. ved Norges Kyster (og der 
kaldt Callithamnionformationen), ved Shetland osv. ; 
det bestaar af de 2 Karakteralger Callithamnion ar- 
buscula og Ceramium acanthonotum , og fordi Hr. Sim- 
mons ikke har set den meget almindelige Callitham- 
nion arbuscula , er der dog vel ingen Grund til at 
give det et nyt Navn. 
Til Hr. Simmons Bemærkning (p. 179): r Mit 
fynd af Punctaria latifolia sâsom epifyt pâ Laminaria- 
arter omnämnes (s. 38), men de vanligare epifyterna, 
Pictyo siphon- och Ectocorpus- arter, uteslutas. Öfriga 
epifyter omtalar jag uttryckligen sâsom mindre van- 
liga (22, s. 256) 11 , skal jeg blot fremhæve, at der i 
hans Liste (p. 270) om Punctaria plantaginea (skal 
være P. latifolia ) staar: massenhaft auf Laminaria 
saccharina und Z. hyperborea im Trangisvâgfjord’ 1 ; 
forovrigt henviser jeg Læseren til min Bemærkning 
