49 
udfattede Meninger. At Ligheden med Island er saa 
stör, er netop, fordi det maa formodes, at Island (jeg 
taler her kun om Sydvest-Island) har modtaget sine 
Alger ad de samme Stromveje som Færoerne; Arts* 
antallet er ne top mindre her, fordi Vanskelighederne 
ved Transporten er storre (Afstanden er jo længere !); 
at Artsantallet paa Færoerne (og Island) i det hele 
taget er forholdsvis ringere, betyder blot, at det na- 
turligvis altid er vanskeligere for en Art at komme 
over en Havstrækning end längs med en Landforbin- 
delse, og at det derfor ikke er lykkedes de skotsk- 
norske Arter, som man maa formode kan trives paa 
Færoerne, at naa derover; den store Forskel af Are- 
alets Storr else maa ogsaa spille en enorm Rolle. At 
Rhodophyceernes x4ntal er forholdsvis ringe, forklares 
ogsaa ved, som jeg har fremhævet i mit Arbejde p. 
110, at det naturligvis er vanskeligere for de subli- 
torale Alger at komme i Drift. Jo here Arter der 
findes i Skotland og som mangier paa Færoerne (her 
er naturligvis kun Tale om saadanne skotske Arter, 
som maa formodes at kunne trives paa Færoerne) 
desto usandsynligere bliver det, at der har været en 
Landforbindelse efter Istiden. Hr. Simmons’ Tabel 
(p. 218) er jo i og for sig meget interessant; den 
viser, at manglende Landforbindelse mellem Skot- 
land og Færoerne (Island) vanskeliggor Algernes 
Spredning; hvis der var eller efter Istiden havde 
været en Landforbindelse, havde vi næppe manglet 
et saa stört Antal (202 rode og brune efter Hr. Sim- 
mous Liste) paa Færoerne 1 ). Og naar Ligheden mel- 
lem Færoerne og Sydvest-Island er saa stör, er det 
vel Strommens Skyld, behover ikke at være Land- 
forbindelsens. Hr. Simmons har Ret i ”att de nu- 
varande geografiska fôrhâllandena 77 lægger Hindringer 
*) Som jeg har fremhævet p. 42 — 47 maa Forskellen mellem 
Shetlands og Færoernes Algeflora dog næppe formodes at være sær- 
lig stor. 
