51 
imidlertid ikke videre at komme ind paa denne Sag, 
men blot henvise til min Fremstilling i mit Arbejde 
p. Ill og til det jeg har svaret til Hr. Porsild (p. 
269). Kun skal jeg dog til Hr. Simmons Hypotese, 
at Fucus serratus forst skulde have naaet de skotske 
0er efter at Landbroen var afbrudt, bemærke, at det 
dog vilde være ejendommeligt, saaledes som jeg alle- 
rede har bemærket til Hr. Porsild, om denne Alge 
og andre Alger, som f. Ex. Chœtopteris plumosa , 
Phyllophora rubens , Polysiphonia byssoides , Dilsea edu- 
lis etc., som alle findes langt nordligere end Fær- 
oerne, ikke skulde være naaet med over Landbroen, 
for denne forsvandt. I det hele taget vilde vi jo 
sikkert, hvis denne Landbro havde existeret saa sent 
i den postglaciale Tid, at der längs dens Kyster havde 
hersket et tempereret Klima, nok have haft adskillig 
here af de skotske Arter, som maa formodes at kunne 
trives ved Færoerne, repræsenterede i disse 0ers Flora. 
Paa Jyllands Vestkyst skyller som bekendt en 
stor Mængde Alger i Land. Dr. Rosenvinge har 
herom for nylig i ”Botanisk Forening” givet en Med- 
delelse, hvoraf det fremgaar, at der forelobig er fun- 
det ca. 40 Arter, som ikke voxer paa den jydske Vest- 
kyst, de fleste heller ikke i Danmark. Blandt disse 
Arter er ogsaa den af Hr. Simmons omtalte (p. 233) 
Himanthalia lorea , som kan findes i fuldkommen vel- 
bevarede, fruktificerende Exemplarer; men derfor er 
der nu ingen Grund til at undres over, at den ikke 
forekommer fastsiddende paa den jydske Vestkyst; 
man kan sikkert gaa ud fra, at de hydrografiske og 
andre Forhold (f. Ex. Bundforhold) er ugunstige for 
den. Det er en atlantisk Form, som ved Jyllands 
Vestkyst ikke finder günstige Livsvilkaar 1 ). Dr. 
1 ) Af saadanne, thi det er jo meget rimeligt, at det er 
en Sum af flere, vil jeg fremhæve nögle, som kan antages at 
have Indflydelse, nemlig: mindre Saltholdighed og starre Vexlen 
af denne. starre Temperatursvingninger saavel af Hav som Luft. 
