80 
fjällens baser täcka hvarandra tämligen högt upp fran 
fästpunkterna). Ytterskärmfjällets längd i förhällande 
tili bredden är (se fig. 2) hos Poa irrigata 6 : 2 
(eller 7 : 2), hos pratensis-io?m.Qm& 4 : 2 eller 5:2. 
Genom skärmfjällens form och ställning är smaaxets 
bas smalare vigglik, än hos pratensis . 
6. Straet hos irrigata n. uppkommer ensamt 
i spetsen af en lang, bagböjd utlöpare med talrika. 
korta (1 — 2 cm. langa) internodier, klädda af korta, 
rörformiga lagblad. Om sterila skott uppkomma vid 
strâets bas, sa sluta de ej tätt intill sträet sasom hos 
pratensis , utan divergera i vida bâgar; därigenom stâ 
bade strân och skott mera isolerade och spridda, än 
i allmänhet hos pratensis. Om man griper om strâ- 
ets bas och rycker upp det, far man det vanligen 
afslitet i handen, och skola de när maste skotten för- 
blifva i sammanhang med strâet, maste man gräfva 
upp torfvan eller jordklimpen och ur den framprepa- 
rera de glesa skottbaserna. 
7. Strâets höjd är hos irrigata n. liten eller 
medelmâttig, normalt 3 dm., och växlingarna âro ej 
sa stora, som inom de fiesta pratensis- formerna. Strâ- 
bladens skifva är ganska kort, fig. 1, A, och den 
öfversta är vanligen längt aflägsnad frân vippan. 
Skottbladen äro normalt korta och skärformigt 
krökta; öfversidan är blägrön; pä gödslad mark blifva 
skotten talrikare och längbladigare. 
8. Frukten är hos irrigata n. större än hos 
pratensis , fig. 4, D, E: den är hos irrigata (D) 2 — 
2,3 mm. läng, 0,5 — 0,7 mm. bred och af mörkt röd- 
brun färg, hos pratensis- formerna pâ lâglandet (E) 
endast 1,5 — 1,7 mm. läng, 0,4 mm. bred och af lju- 
sare rödgul bärnstensfärg. 
Emedan skärmfjällen (glumæ I och II) hos 
P. irrigata n. förete ett säreget utseende tili färg, 
yta och konsistens (se sid. 77!), har jag undersökt 
ytterskärmfjällets mikroskopiska byggnad i jäm- 
