Ill 
cephala, humilis et contracta, rarius 5 — 10-cephala; 
ramis et pedicellis brevibus acladinm 5 — 15 mm. Ion- 
gum æquantibus, subtomentellis — canotomentosis, epi- 
losis et eglandulosis v. sub involucrum glandulis bre- 
vibus, solitariis obsitis. Involucra obscure fusco-viri- 
dia, canescentia, c:a 11 mm. longa, crassiuscula, basi 
subtruncata. Squamœ conspicue imbricatæ; exteriores 
triangulari-lineares, obtusiusculæ ; superiores latiusculæ, 
triangulares, in apicem obtusiusculum v. sat obtusum 
sensim attenuatæ ; omnes floccis laxis, sparsis, pilis 
raris — spar sis glandulisque brevibus v. mediocribus, 
nigris, sparsis obsitæ. Calathium obscure luteum, 30 
— 35 mm. latum, vix radians. Ligulæ apice glabræ. 
Stylus obscur us. 
De viktigaste kännetecknen äro: kort, nedtill 
ulligt härig, upptill harlös stjälk, under blomnings- 
tiden fâtaliga eller inga rosettblad, 4 — 9 m. e. m. 
vagiga, ljusgröna stjälkblad, hvilka i hvarje kant äro 
försedda med omkring 4 likformiga, klolika, af raka 
eller konvexa mellankanter väl âtskilda tänder, kort 
och fâblomstrig, jämntoppad vippa med stjärnludna, 
stundom med enstaka, korta glandler försedda skaft; 
vidare de mörkt grägröna holkarna med triangulära, 
trubbade fjäll, hvilkas beklädnad utgöres af strödda, 
jämnt fördelade stjärnhar, enstaka eller spridda har 
och strödda glandler; slutligen korta, mörkgula liguler. 
Frän den närbesläktade H. subrigidum Almqu. 
skiljes denna form genom bladens stela, klolika tand- 
ning, saknaden af har pa vippans grenar, holkfjällens 
triangulära form, deras beklädnad af strödda stjärn- 
här m. m.: langfjällen sakna den för H. subrigidum 
egendomliga dunkelgröna, luddfria kanten närmast 
den trubbiga spetsen. 
Smäland: Tingsas s:n, i löfängar vid an nära. 
Tiugsryd. Mattl. 
H. conspersum Dahlst. — Sm. Tingsas s:n flerst. 
H. cruentifolium Dahlst. & Lüb. — Hall. Allm 
