138 
hypokotyl försedda P. vulgaris- plantan utgick den 
första biroten tydligen fran hypokotylbasen. 
Hos saväl P. vulgaris som P. alpina synas, sa- 
som förut nämnts, redan a ârsplantorna (i jnli — 
augnsti) de inre rosettbladen förbereda bildandet af 
den för Pinguicula-SLYterna, typiska lökartade vinter- 
knoppen. 
Sommaren 1903 blef jag i Torne Lappmark i 
tillfälle att äfven af Ranunculus glacialis göra täm- 
ligen rikliga insamlingar af grodd- och ungplantor 
pä olika utvecklingsstadier. Därvid frapperades jag 
genast af dess enhjärtbladighet, som jag ej förut sett 
omnämnd i litteraturen. Vid närmare efterforskning 
befanns det dock, att Winkler redan 1876 *) upptagit 
R. glacialis sasom groende med blott ett hjärtblad. 
Nägon närmare beskrifning öfver vare sig själfva 
hjärtbladet eller grodd-ungplantan har jag dock för- 
gäfves eftersökt i litteraturen. 
Hjärtbladet hos R. glacialis (se fig. 3 och 4) är 
sasom utväxt mer eller mindre langskaftadt, ovalt 
lancettlikt, köttigt, c:a 7 -j- 3 X 1,5 mm. Det äger 
nedtill en ringförmig, epikotylen rundt om omslutande 
slida af c:a 0,3 — 0,5 mm:s längd (jmf. fig. 4). Hjärt- 
bladsskaftets nedre del befinner sig vanligen under 
jord; skifvan är stärkt vinkelböjd utât-nedât frân det 
uppräta skaftet. Vid groningen (vid vägbanandet 
genom jorden) synes skifvan ligga bakatböjd tätt in- 
till skaftet. 
Under groningsâret syntes i naturen, Torne Lapp- 
mark, Kattrat, hjärtbladet i regeln vara den unga 
plantans enda assimilationsorgan. Redan första arets 
höst (sä i midten af augusti manad) künde man dock 
se det första epikotyla bladanlaget nagot utskjuta ur 
*) A. Winkler: Nachträge und Berichtigungen zur Ueber- 
sicht über die Keimblätter der deutschen Dikotylen. Verhandl. des 
botan. Vereins der Prov. Brandenburg, XVIII Jahrgang, Berlin 
1876, p. 105. 
