165 
smalt näbb. Smâ eller medelstora växter med smâ 
och vanligen ljnsa korgar. 
sabsp. T. proximum Dahlst. n. subsp. — PI. 5 n. 5. 
Blad ljust grôna , smala med m. 1. m. lancettlik 
omkrets med bredare tili smalare triangulär a, hela 
eller pâ ôfre randen syltandade flikar och kortare el- 
ler längre triangulärt spjutlik eller pillik ändflik samt 
vackert rôda bladskaft. Korg Uten , hvälfd (25 — 35 
mm. i diameter), bleht gui , stötande i gröngult. Bram 
smalt . Kantblommor undertill m. I. m. brunvioletta. 
Stift gula, marken grônahtiga. Frömjöl sahnas. Holk 
hört , m. 1. m. grön till brungrön. Ytterholkfjäll ti- 
digt ut - och tillbahaböjda , smalt lancettliha , otydligt mar- 
ginerade, liksom innerholkfjällen utan (eller med svag) 
ansvällning under spetsen. Holkskaft âtminstone i 
yngre stadium heit och hallet, som äldre upptill m. 
1. m. spindel väfsharigt. Frukt or ent r Ödbrun, 3 mm., 
näbb 1 mm., smalt och jembredt, spröt 9 — 10 mm. 
Utbredning: Sverige; Uppland, Stockholmstrak- 
ten, Södermanland, Smaland, Blekinge, Skane, Väster- 
götland, Dalsland, Nerike. — Norge; Kristianiatrakten. 
— Danmarh; Sjælland. — Finland; Aland, Eg. Fin- 
land, Nyland. 
subsp. T. marginatum Dahlst. n. subsp. — PI. 5 n. 4. 
Blad mörht gröna , till omkretsen m. 1. m. lan- 
cettlika, de yttre med bredare, lânga m. 1. m. tri- 
angulära , nedâtrihtade , pâ sin öfre rand syltandade fli- 
kar, de inre med allt smalare, oregelbundet anordnade, 
shärformiga eller nästan jembreda , utàU och ofta uppat- 
rihtade flikar med lânga syltänder mell an sig och pâ 
sin öfre rand. Ändflik pâ de nedre bred och pil- 
lik, pâ de öfre ofta mychet smal och spjutlih. Blad- 
nerv (nedtill), bladskaft och holkskaf'tets bas m. 1. m . 
mörht violettröda. Korg svagt hvälfd till plan (35 — 
40 mm. i diameter), gui med dragning i gröngult. Kant- 
blommor undertill môrht och nâgot grâahtigt brunvio- 
letta. Stift gulgrönt, märken brungröna. Frömjöl 
