196 
synes vilja lägga deri, maste man pâ tyska i stallet 
skrifva: ”in einer Tiefe von 2 resp. 3 m. unter der 
Ebbengrenze.” Hur han öfver hufvud kan vara i 
tvifvel om att ’’Ebbengrenze 71 är det samma som hans 
77 la veste Yandmaerke 77 är oförklarligt. 
Att jag genom att komma tili ”fuld Forstaaelse 
af den store Forskel 77 mellan utomskärs och inomskärs 
Vegetation skulle kommit att acceptera den indelning 
i ’’udsat 77 och 77 beskyttet 77 kusts vegetation, som Bör- 
gesen upptagit efter Boye och Hansteen, kan jag icke 
ga in pâ. Man kan ju vid Färökusterna lika väl 
som pâ andra stallen se den gradvisa öfvergangen 
mellan bägge, som ju Börgesen ocksä beskrifver (särsk. 
Yeg. s. 9 — 12), och som gör det onaturligt om icke 
omöjligt att draga nagon skarp gräns, lämplig som 
hufvudindelning. Hr. B. gär ju ocksä sjelf del vis 
ifrän den, da han (Gensv. s. 36) later * Laminaria- 
Samfundet” omfatta alla väsentligen af Laminariaceer 
sammansatta vegetationer. Pâ detta satt användt, 
kan namnet möjligen ha nagot för sig, om än det 
torde vara en väl langt drifven sammanslagning. I 
Yeg. (s. 71 — 73) der det har en mera inskränkt be- 
märkelse, sasom blott omfattande den pâ skyddade 
Ställen förekommande Vegetationen af Lam. faeroensis , 
är det deremot ett olämpligt namn, dä derjämte fin- 
nes ett 77 Lam . digitata- Samlag 77 och ett 77 Lam . hy- 
|;er&orea-Samfund” sasom sidoordnade dermed J ). Äf- 
ven i hvad som (Gensv. s. 33) säges om r det sam- 
lede Fiwa«.s-Samfund”, kan man möjligen spâra en 
insigt om att den begagnade indelningsgrunden är 
onaturlig. 
Af denna sammanställning framgar den förut papekade fel- 
aktiga användningen af Warmings ’’Samfund” och "Samlag”. Hr. 
B. har icke sökt förklara den, men angriper i st. de af mig före- 
slagna termerna. Bli namnen ’’formation” och "association” till 
sitt begrepp definierade och antagna af den blifvande kongressen, 
sä fär ju dennas beslut följas. Hittills har ju emellertid ingen 
norm funnits. 
