197 
Ett par enstaka punkter nr Börgesens Gensvar 
rörande algsamhällena skola ytterligare anföras. Hali - 
drys-samhället förklaras fortfarande likvärdigt med 
det norska. Detta senare synes emellertid vara nära 
öfverensstämmande med det i Bohuslän förekommande, 
som ocksa sluter sig tili nedre gränsen för Fucus 
serratus. Hr. Börgesen, som pa annat stalle fram- 
hâllit kur samma alg inom olika omräden kan till- 
höra olika bottenafsnitt, borda ju icke häri se nagon 
grund tili att räkna den färöiska Halidrys- Vegetatio- 
nen tili .Ewcws-samhället, alltsa som litoral. Den 
eventuella förekomsten af en eller annan Laminaria 
i det skandinaviska Ha?ü7n/s--samhället, kan jn ingen 
betydelse ba, da sadana kunna förekomma heit npp 
igenom litoralomradet. 
Att Prof. Warming kunnat inse, att Börgesen 
tili litoralregionen räknat en hei del, som icke hör dit, 
kan väl icke räknas Hr. B. tili förtjenst. Att man 
skulle behöfva vara algolog för att första, att lafvar, 
etc. icke höra dit, sâvida man icke heit förändrar 
begreppet litoralregion, är ju orimligt. Att nägon 
inkonseqvens skulle finnas i min anmärkning anga- 
ende Hildenbrandtia - samhället (Krit. s. 173), fär sta 
för Hr. Börgesens räkning. Samma art kan ju godt 
finnas i olika samhällen. 
Min anmärkning mot hans upprepade jämförelser 
med Grönland finner Hr. B. omofciverad, oaktadt han 
uppenbarligen icke räknat med isens betydelse. Hvad 
beträffar de bara fläckar, som Bosenvinge omtalar, 
sä bero de ju just pa isens skurande längs bottnen. 
Att bergarten kan spela nagon rol, skall icke förne- 
kas> och i allmänhet är det just urberget som visar 
dylik renskrapade partier, men Hr. B. borde kommit 
ihâg, att dylika glatta granit- och gneisshällar i Skan- 
dinavien, där ingen nämnvärd isinverkan förekommer, 
äro heit algbevuxna. De stora bara y tor, som Bo- 
senvinge omtalar frän inloppet tili Godhavn, äro just 
