226 
och annan gârd; dess blomningstid, som väl nâgot pâ- 
verkas af sâningstiden, började den 29 juli, och voro 
under augusti mânad de grannt gula, vid närmare 
pâseende med violett âkerrattika insprängda âkerfâl- 
ten mycket lysande; hvitsenapens odling i Jämtland 
var dock annu sâ länge blott ett försök; huruvida 
den kommer att fâ nâgon större spridning, âr ovisst. 
Bland de rent vilda växterna af denna grupp äro 
Galium mollugo , Gentiana lingulata , Primula farinosa , 
Poly gala amara och Habenaria conopsea sydliga växter. 
Galium mollugo är sâsom bekant en af de växter, som 
under de senaste ârtiondena vunnit allt större sprid- 
ning i vârt land; i Oviken sag jag den flerstädes, pâ 
ett ställe i massvegetation. Gentiana lingulata började 
blomma först den 16 juli; den blommade att börja med 
ganska sparsamt, men sedan allt rikligare, ju längre 
sommaren framskred, sa att den omkring den 20 au- 
gusti befann sig i sitt blomningsmaximum. Primula 
farinosa var under juni mänad traktens starkast do- 
minerande växt; den uppträdde sâlunda här, sâsom den 
plägar göra, där den förekommer, i massvegetation. 
Af de öfriga tili grupp C hörande växterna är 
Nigritella nigra sâsom bekant en inom Sverige sär- 
skildt för Jämtland utmärkande art och de andra, 
Serratula alpina , Thalictrum alpinum , Th. simplex , Viola 
epipsila , Pibes rubrum , Astragalus alpinus , Eriophorum 
alpinum , Poa alpina och Calamagrostis phragmitoides 
nordliga arter. Min erfarenhet om Pibes rubrum är 
nämligen, att den sâsom verkligt vild förekommer 
mycket rikligare i de norra delarne af Skandinavien 
än i sydligare delar; i Oviken var Pibes rubrum allmän 
och riklig, och vid min ankomst dit den 20 juni lyste 
buskarne pâ längt häll brungula af de ymniga blom- 
morna; sâsom exempel pâ dess nordliga förekomst mä 
nämnas, att jag 1891 pâ fjället Bubben i Bardodalen 
(Tromsö amt) päträffade det rikaste beständ af denna 
buske, som jag nâgonsin sett; pâ en sträcka af minst 
