272 
skott; bland gräs äro Ständen smâ, deras stjälkar 
glesa, 1 — 2 cm höga, skotten uppstigande, det hela 
erinrande om S. intermedia, hvilken icke af mig an- 
träffades. Denna form vill jag kalla ft pumilior. 
Begge formerna voro allmänna vid Furulund. Allman 
är ocksâ S . procumbens. Bland det hemförda materi- 
alet finnas tvâ tuf vor, habituelt alldeles lika den se- 
nare arten, men de fiesta kapslarna nâ ej öfver fodret 
och utvecklas ej. De fâ, som utbildats hafva mogna 
frön, fodret tilltryckt och kapselns skal upptill till- 
spetsade liksom hos S. Linnæi. Blommorna äro dels 
4-taliga, dels 5-taliga. Detta talar ju för, att hybri- 
den S. Linnæi X procumbens föreligger. Dâ inga 
undersökningar gjordes, medan materialet var friskt, är 
det svärt att göra ett bestämdt uttaiande i denna frâga. 
Montia rivularis Hamprosperma — allmän i lägre 
regionerna. 
Rum ex arifolius i härlig yppighet och Oxyria 
digyna — allmänna ; likasâ Polygonum viviparum. 
P. aviculare f. litorale — allmän pâ stränderna. 
Genom de stora, rikt färgade kalkarna pâminner den 
om P. Raji, hvilken jag dock ej lyckades anträffa. 
Salix glauca X nigricans (determ. S. J. Enander) 
— Nära Ny Sulitälma vid vägen till Giken. En 
bland de vackraste Salixbuskar man kan se. I samma 
snâr fanns S. hastata , lanata och arbuscula. 
Orchis cruenta f. brevifolia — Bodö, i kärr helt 
nära stranden. 
Orchis maculata f. sudetica — Sulit. Giken. 
Gymnadenia conopea — Bodö, stärkt och ljufligt 
välluktande. 
Coralliorhiza innata — Bodöbergen, säkerligen 
fLerestädes. 
Juncus biglumis — Rossnefjällen ; J. triglumis — 
Bodöbergen; bâda förmodligen spridda öfver heia om- 
rädet, fastän den sena sommaren ej kunnat locka 
fram dem tili tiden för vart besök. 
