275 
6 — 8 mm breda, i öfre tredjedelen stärkt sträfva, 
strâbladen platta, kölade, 3 — 7 mm breda, endast 
i spetsen sträfva, hanaxen redan i medio af juli för- 
vissnade, honaxen glesa, betydligt kortare an sina 
skaft, frnktgömmena ställda i 6 rader; det terminala 
hanaxet langt aflägsnadt frân närmaste honax. 
C. satina Wahlenb. anträffades heit nära förega- 
ende. Terrängen sluttar ner mot sjön och bildar 
öfverst en genom utdikning torrlagd äng, hvilken 
ôfvergâr i en lägre och sankare äng, bâda ingärdade 
for slâtter. Nedom dessa vidtager en till betning 
använd syltäng, som nas af tidvattnet, och i sjâlfva 
liafsbrynet den svarta, tângblandade, vattniga gyttjan, 
där C. maritima växte. C. salina fanns pa slâtter- 
ängarna. Jag skulle kunna kalia den hattegatensis , 
men det ger föga ledning, ty detta namn âr dels 
kollektivt, dels mycket missbrukadt. Bland nordiska 
caricologer tror jag mig blifva bättre förstadd, om jag 
säger, att den är till alla delar identisk med den i 
Holkedalskilen vid Strömstad förekom mande formen. 
Samma en âr utdelad i H. N. 14: 82 och af Th. 
Fries under namnet C. salinoides Beurling tagen vid 
Christiania. Den utmärker sig genom kvarvarande, 
svarta fjolârsslidor, rödaktigt bruna ârsslidor, saknad 
af lâgblad *) (d. v. s. fjäll utan bladskifvor) kring 
strâet, styfva platta blad, upprätta, närställda honax 
pâ styfva, kortare eller längre, skaft af en trâds tjock- 
lek, det öfversta oftast nâende hanaxet (det terminala 
eller det lägre, sidoställda); strâblad och framförallt 
hylsblad bredare ân rosettbladen, dessa ungefär af 
strâets längd; bladens färg betydligt mörkare än C. 
*) Kring ârets sterila skott finnas sâdana. hvilka ofta (med 
orätt) anses sâsom tillhörande strâet. Arten öfvervintrar med 
lânga utlöpare, som i toppen bilda en tufva, bestâende af flere 
strân och fiera sterila skott. Dâ det sterila skottet ännu âr knopp 
och omgifves af sitt lâgblad, ser det ju ut, som om lâgbladet horde 
till strâet, men när skottet vuxit ut och trängt sig upp mellan 
strâbladen pâ sin insida och lâgbladet pâ sin utsida, âr det tyd- 
ligt, att lâgbladet hör till det sterila skottet. 
