276 
maritima, men ljusare an Goodenoughii ; honfiäll omkr. 
4 mm langa, bruna med i början grönaktig, sedan 
gui, 1 — 3-nervig midtstrimma, oftast tillspetsade, alla 
fasta, npprätta eller nästan upprätta, de nedre med 
2 — 3 mm, de öfriga med 1 — 2 mm lang, sagad borst 
eller endast uddiga; fruktgömmen heit och hallet eller 
nästan nervlösa; frukt oftast outbildad; standarknap- 
par hälften sä breda, men 1 — 1,5 mm längre än hos 
maritima. Straens längd 30 — 40 cm. 
C. maritima X salina fanns i stör mängd i tang- 
d}m tillsammans med maritima. Botaniseringen pa 
sâdan mark har sina besvärligheter. Dels sjunker 
man ned i dyn, dels är vattnet kallt, dels öfverraskas 
man af tid vattnet, och när man slutligen lyckats skära 
ut en torfva, har man i den Heleocharis, Scirpus, 
Carex norvegica, tre andra Carex- former, som nedan 
skola behandlas, C. maritima och denna hybrid — alias 
rhizom med hvarandra bildande en fullständig konst- 
väfnad. Sa gar man tili en bäck att skölja, men 
’’flodens” vatten gar in i bäcken med all sin sim- 
mande orenlighet. Man nödgas da invänta ebbtiden. 
Denna hybrid är Wahlenbergs ursprnngliga 
C. cuspidata. I Wahlenbergs herbarium finnes ett ark 
med 4 individ, alla tydliga hybrider af dessa stam- 
arter. De tva äro tagna af honom själf i ’’Norska 
Nordland vid Lyngen juli 1800” och de 2 ’’Norvegia 
in Finmarkia maxime orientais af Deinböll, alla af 
Wahlenberg signerade som cuspidata. I Elias Fries’ 
herbarium finnes ett ark af den, innehallande 3 in- 
divid, äfvenledes bestämda till C. cuspidata (den af 
E. Fries egenhändigt skrifna etiketten ly der : ’’Carex 
salina Whlnb. var. cuspidata sec. herb. Whlnb.; Ba- 
husia, Hisingen, C. J. Lindeberg). Wahlenberg beskref 
i K. V. A. Handl. ar 1803 pag. 164 C. cuspidata 
och C. salina sasom skilda arter, men förenade dem 
redan i FJora Lapponica (1812) tili en art, C. salina, 
med 2 varieteter a cuspidata och ß mutica, den se- 
