279 
gömmen elliptiska, mer 1. mindre tydligt nerviga, 
bredare än fjällen, i början gröna, de fiesta gulnande, 
deras frnkt i regeln förkrympt. Häraf framgär, att 
den är ytterst lätt att skilja frän salina; frän Gooden, 
skiljes den genom ljusare, styfyare och fastare blad 
och strän, väl utbildadt, bredt och platt hyls- 
blad, spetsiga-nddiga honfjäll med bredare 
inidtstrimma och tydlig nerv samt glesblommi- 
gare honax. 
Pa strandbetena, f . pascuicola, blifva sträna 10 — 15 
cm höga, i tätt gras upprätta, i glesare nedliggande 
eller uppstigande, honaxen endast 0,5 — 1,5 cm länga, 
hvarandra stärkt närmade, och hylsbladet nedtill slid- 
likt. Denna form är mycket vanlig i herbarierna, 
sammanblandad med förut omnämnda marit. X salina 
X snbsalina under namnet subspathacea. Äfven 
förekommer den under namnet salina var. mutica. 
Troligen har Drejer under sin subspathacea a stricta 
äfven afsett min limicola och under sin ß curvata 
äfven min pascuicola. Att den senare ingär äfven i 
hans C. reducta, torde vara antagligt. 
C. Goodenoughii X maritima — Denna oväntade 
korabination anträffades inblandad i tangdyns rika 
Vegetation. Till sitt yttre erinrar den om en 0. pallescens 
med förlängda ax, och först vid mitt andra besök pa 
platsen — sedan jag ej lyckats identifiera den med 
nägon af hf. J. Andersson beskrifven form — erhöll 
jag visshet, att den motsvarade nämnda kombination. 
Stran 25 — 40 cm höga, öfvervuxna af de talrika, 
2 — 3 mm breda, slaka rosettbladen ; hylsblad förlängdt, 
af rosettbladens bredd; honax vanligen 3, 1 — 3 cm 
langa, omkring 4 mm breda, det nedersta ofta pa ett, 
1 — 3 cm längt, fint skaft och i följd däraf nägot 
lutande, de öfriga pa korta skaft eller oskaftade, upp- 
rätta, alla pa grund af fjällens färg ljust gulbruna ; 
hanax pä förlängdt skaft; honfjäll med 1. utan kort 
udd, tydligt 3-nerviga, nästan omslutande de sterila 
