312 
siel. 179) säger. ”Hvad da först annuellerna beträffar r 
uppträda vanligen *) de annuella arterna under saväl 
vinter- som sommar-annuell form”. Härom rader sa- 
ledes ingen meningsskiljaktighet. 
Nagot annorlunda förhaller det sig med mitfc 
utlalande a sid. 7 rörande de bienna växterna, att de 
”enligt sakens natur maste vara vârgroende”. Sylvéx 
framhaller därvid, att en del af vâra ”bienner” ej 
sällan äro höstgroende. Yidare säger ban (1. c. sid. 
177): ”De höstgroende biennerna bilda sa att säga 
ett slags öfvergang tili de plurienna hapaxantherna \ 
liksom hos triennerna utsträckes hos de höstgroende 
biennerna utvecklingen fran frö tili frö tili tre vege- 
tationsperioder, dock alltid blott delar af den första 
(och tredje) Vegetationsperioden”. Sasom synes af min 
artikel rörande Lappa (sid. 80), räknade jag de här 
asyftade höstgrodda individen säsom trienna (plurienna). 
Sylvén vill kalla dem bienna. I min definition pâ 
bienner a sid. 6 säges, att de ”fullborda Incla sitt lef- 
nadslopp * 2 ) inom en tid af tva ar”. Detta gäller ej 
om t. ex. en Lappa , som grott i augusti ett ar och 
fruktificerar andra sommaren därefter, ty plantan är 
vid lif och uppbär frukter langt in i Oktober. Plan- 
tans lefnadslopp kan saledes uppta,ga 25 à 26 mâna- 
der. Likasâ skulle Dations Carota , om den gror pâ 
hösten, fortlefva i c:a 25 manader. Häraf framgar, 
att jag i ofvannämnda arbete räknade de höstgroende 
nästföljande som mar icke blommande hapaxanterna tili 
pluriennerna, hvarför jag om de bienna växterna, 
hade rätt att yttra, att de enligt sakens natur (d. v. 
s. i enlighet med den uppställda definitionen) äro 
vargroende. 
Sätter man gränsen mellan bienner och plurien- 
ner pä det af Sylvén föreslagna sättet, hvilket onek- 
0 Kursiveradt af mig. 
2 ) Kursiveradt nu. 
