314 
som uppföres som synonym under marifolium (L.) Mill, ß 
canum (Jacq.) Gross, f. vineale (Willd.) Gross. (Alabastra 
globosa. Capsula ovato-triquetra. Cincinni multiflori), ej hal- 
ier II. canum (L.) Gross, frân Medelhafstrakterna. 
Värdet af de olika öländska formerna kunna nog behöfva 
närmare utredas genom fortsatt odling. 
Campanula Giesekiana i Skandinavien. En C. 
rotundifolia närstäende storblommig form frân Skandinavien 
har blifvit kail ad C. Sclieuchz cri och ansetts i större eller 
mindre grad sammanfalla med den grönländska C. rotundi- 
folia jämte dess varietet arctica Lange. Witasek (i Abh. 
zool. bot. Gesellsch. Wien, 1, 1902) anser det rätta namnet 
vara C. Giesekiana Vest ex Römer et Schultes Syst. Veg. 
(Syn.: C. rotundifolia ß linifolia R. et Sch. 1. c. ex p.; 
Wahlenberg Fl. Lapp., Fl. suec.). Förutom frân Tromsö, 
Nordkap och Dovre anföres den af Wit. frân Upsala (An- 
dersson), hvilken sistnämnda lokal väl mäste anses högst 
tvifvelaktig. 
I Medd. Soc. flor. faun. fenn. häft. 29 har Witasek 
meddelat att C. Giesekiana i Ryska Lappmarken uppträder 
endast i de nordliga och nordostliga kusttrakterna. Oaktadt 
den där förekommande formen ej är füllt identisk med den 
grönländska, böra de dock förenas. Arten har enligt W. 
uppstätt i Europa af C. rotundifolia, hvars underart hon 
pä ett ställe kallar den. Söder om nämnda omräde i Ryska 
Lappmarken ned tili en linje frân Ponoj tili Limingo (c. 
65° n. br.) vid bottniska viken uppträder en form, som W. 
kallar C. rotundifolia v. lapponica och karaktäriserar sä- 
*lunda: nedre blad glesa, vanligen smalt lancettlika, öfre fä, 
skärmbladsartade, sä att den vanligen stora och ensamma 
blomman tyckes sitta pâ en läng stjälk. Hos C. rotundifolia 
är längden hos fruktämnet vanl. lika med bredden och det 
förlänger sig sedan hastigt, sâ att, dä blomman är halfvis- 
sen, är det 6 — 7 mm. längt. Hos C. Giesekiana är frukt- 
ämnet päfallande kort och bredt, nästan platt, vanl. 4 — 5 
mm. i öfre delen vid endast 2 — 3 mm. i längd. Efter blom- 
ningen förlänger det sig icke mycket. Hos C. Scheuchzeri 
är t. o. m. redan under blomningen fruktämnets längd vanl. 
större än bredden. 
I sitt första arbete förde W. ett ex. frân Qvickjock 
(Andrä, 1867) till C. Giesekiana , men säger i det senare 
arbetet att det skett med tvekan och att han nu vill räkna 
det till C. rotundifolia . 
