10 
anthocyan var lifligt rödfärgad. Det använda växtmaterialet, 
som hade en färskvikt af 15 gr., gaf vid utpressning med icke 
för stärkt tryck 9 cm. 3 räsaft. Aciditetsbestämningarna skedde 
genom titrering med 0,i %-'vg kalilut, pâ sä sätt att noggrannt 
afmätta 2 cm. 3 af nämnda press-saft utspäddes med 50 cm. 3 
destilleradt vatten och försattes med en droppe alkoholisk 
fenolftaleinlösning som indikator, hvarefter ur en graderad 
byrett den för neutralisation af lösningen erforderliga mäng- 
den kalilut droppvis tillsattes; en inträdande svag rosafärg- 
ning angaf uppnadd neutralisationspunkt. 
Aciditeten hos Begonia-saiten befanns temligen hög, 
i det att vid de fyra bestämningar, som gjordes af densam- 
ma, för neutralisation af 2 cm. 3 räsaft följande volvmer 
kalilut förbrukades: 
I. 14,8 cm. 3 KOH. 
II. 15.6 » 
III. 15,2 » » 
IV. 15,8 » 
medeltal: 15,3 » » *) 
Till jemförelse företog jag en aciditetsbestämning af 
räsaft, erhällen genom utpressning ur sönderkrossadestamled 
af Impatiens parviflora , hvilken växt vid andra mina försök 
med Cuscnta utgjort den ordinära värdplantan och pâ denna 
grand künde väljas säsom norm med hänsyn tili den för 
Cuscnta mest lämpliga syrekoncentrationen. 15 gr. stam- 
material gaf 10 cm. 8 räsaft. Vid mina bestämningar erhöll 
jag värden, som angäfvo en 12 ganger lägre aciditetsgrad 
an hos Begonia metallica. Vid de fyra bestämningarne 
♦ 
voro nemligen för neutralisation af 2 cm. 3 räsaft följande 
kalihydratmängder erforderliga : 
] ) Se för öfrigt här och i det följande de literaturuppgifter, 
som Czapek sammanställt öfver oxalsyrans och de oxalsyrade 
salternas qvantitativa uppträdande hos olika växtformer. — Czapek, 
F. Biochemie der Pflanzen. Zweiter Band. Jena 1905. pp. 420, ff. 
Beträffande Begonia Rex föreligger en qvantitativ undersök- 
ning af dess sura cellsaft hos de Vries, H. Ueber den Antheil 
der Pflanzensäuren an der Turgorkraft wachsender Organe. (Bota- 
nische Zeitung. Einundvierzigster Jahrgang. Leipzig 1883. p. 8495 
pp. 851, 852. 
