76 
ofvan framhâllit, medför Cuscuta - haustoriernas inträngande, 
att à ifrâgavarande Ställe det normalt i stammens subepi- 
dermala cellskikt befintliga anthocyan fullständigt försvin- 
ner. Sekundärt inträder emellertid s} T nnerligen ofta en 
bildning af detta pigment i parenkymceller, hvilka sä- 
som slidor omgifva sklereiderna, liksom äfven i parenky- 
matiska celler, som äro belägna omedelbart utanför phlo- 
ernets cellkomplexer. Nâgon gäng uppträda anthocyan- 
idioblaster äfven längre in i stammen, säsom vid hyper- 
trofiering af phloëmet. Dylika fall af anthocyanceller, 
kransformigt omgifvande härdbastceller eller sklereider, 
äro mig tidigare bekanta frän mina anthocyanundersök- 
ningar. Särskildt förtjena att nämnas stammar af Urtica 
urens L. 1 ) och bladskaft af Heracleum pubescens Bieb., der 
jag pâ fiera Ställen iakttagit anthocyanförande parenkym- 
slidor kring idioblastiska härdbastceller. Här berörda för- 
hâllande torde stä i samband med det sedan länge bekanta 
faktum, att stärkelsekorn allmänt f örekomm a i kärlknippe- 
slidorna, sâlunda i celler, som omedelbart omgifva härdbast- 
elementen. Enligt Franks, Heines 2 ), Fischers 3 * * * * 8 ) och andra 
forskares uppfattning hafva vi att betrakta denna stärkeise 
som öfverblifvet depositum af plastiskt material, hvilket 
icke i sin helhet förbrukats för bildning af de tjocka cell- 
membranerna. I betraktande af det nära samband, som 
synes vara rädande mellan kolhydrat- och anthocyanpro- 
duktion, förefaller det icke osannolikt, att äfven här, vid 
bildningen af sklereider och härdbastceller i Solanum- stam- 
J ) Gertz, O. 1. c. pp. 111, 112. 
2 ) Heine, H. Ueber die physiologische Function der Stär- 
kescheide. (Berichte der deutschen botanischen Gesellschaft. 
Band III. Berlin 1885. p. 189.) — » muss.... die in der 
Stärkescheide befindliche Stärke als ein Vorrathsmaterial, ein Re- 
servestoff angesehen werden, mit der Bestimmung, den ihnen be- 
nachbarten, in jugendlichen Zustande sehr dünnwandigen Bastzel- 
len das Material für deren nachträgliche oft ganz bedeutende 
Wand verdickung zu liefern.» pp. 192, 193. 
8 ) Fischer, H. Über Stärke und Inulin. (Beihefte zum 
Botanischen Centralblatt. Band XII. Jena 1902. p. 226.) p. 239. 
