93 
Västergötland. Landala (K. N. Anderberg) ; Brännö 
(J. Uddgren, J. E. Palmér). 
Bohuslän. Lysekil (Cedersträhle). 
Danmark. Sj all and. Mosse vid Gurre (H. Mortensen), 
Till mellanformer torde dessutom fä räknas exemplar 
frân Skalleröd (Skafveröd?), Munkedal i Bohuslän (R. Car- 
lander), Nesverk mellan Risör och Arendal i Norge, Aal- 
borg pä Jylland samt rättast kanske äfven nâgra af de. fä 
svagt karaktäriserade exemplar, som redan hänförts tili 
hufvudtyperna. Jag tanker dä närmast pä material frân 
Lagklarebäck vid Göteborg (utan uppgifven insamlare); 
Alingsâs (B. Bergström); Tjössö (A. P. Winslow); Viborgs- 
trakten i Danmark. 
Den vidsträckta geografiska utbredningen af subsp. 
ausir. (sid. 91) svnes otvetydigt tala för en fylogenetiskt hög 
älder hos denna typ. Omrädet för subsp. germ, är däremot, 
som nämndt (sid. 88), jämförelsevis inskränkt och synes i 
det närmaste falla heit och hället inom gränserna för den 
stora nordeuropeiska nedisningen. Det förtjänar vidare pä- 
pekas, huru nära den ungefärliga gränslinjen mellan ut- 
bredningsomrädena för subsp. germ, och subsp. austr. pä 
den skandinaviska halfön sammanfaller med en kurva, be- 
lägen mellan —1° och —2° isothermen för januari. Pä det 
heia taget tyckes subsp. germ, i vära dagar föredraga det 
västeuropeiska, mildare och jämnare klimatet. Ett sädant 
mildare klimat har den sannolikt alltid fordrat. Dä den 
under isperioden därför ej künde existera inom sitt nuva- 
rande utbredningsomräde, mäste den tänkas antingen efter 
glacialtidens slut hafva vandrat dit frân i klimatiskt hänse- 
ende bättre lottade trakter eller ock i postglacial tid upp- 
kommit inom sitt nuvarande gebit. Mot det förra alterna- 
tivet talar bl. a. — enligt de tills datum föreliggande, mind- 
re detaljerade uppgifterna — dess nästan totala frânvaro i 
trakter af jorden utanför det diluviala glacialomrädet. Dä 
efter köldperioden en klimatförändring tili det bättre inträdt, 
har säledes inom den mest gynnade delen af detta forna 
