110 
de Vries, H. Zur Mechanik der Bewegungen von Schling- 
pflanzen. (Arbeiten des botanischen Instituts in Würzburg. Er- 
ster Band. Leipzig 1874. p. 317.) 
de Vries, H. Ueber den Antheil der Pflanzensäuren an 
der Turgorkraft wachsender Organe. (Botanische Zeitung. Ein- 
undvierzigster Jahrgang. Leipzig 1883. p. 849.) 
Wagner, H. Illustrierte deutsche Flora. Dritte Auflage. 
Stuttgart 1905. 
Wehm er, C. Zur Frage nach dem Fehlen oxalsaurer 
Salze in jungen Frühjahrsblättern wie bei einigen phanerogamen 
Parasiten. (Die landwirtschaftlichen Versuchs-Stationen. Band XL. 
Berlin 1892. p. 109.) 
Wittrock, V. B. Om Cuscuta europaea L. och hennes 
värdväxter. (Svensk botanisk tidskrift. Band 3. Stockholm 1909. 
p. 1.) 
Wydler, H. Kleinere Beiträge zur Kenntniss einheimischer 
Gewächse. (Flora oder allgemeine botanische Zeitung. XLIII. 
Jahrgang. Regensburg 1860.) 
Zuelzer, M. Über die Einwirkung von Radiumstrahlen 
auf Protozoen. (Archiv för Protistenkunde. Band V. 1905. pp. 
358, ff.) 
Om förekomsten af Epipogon aphyllum Sw. pà 
Karsholms Bokenäs i Skäne. 
Af L. J. Wahlstedt. 
Hösten 1867 erhöll jag af en min lärjunge vid Kri- 
stianstads allm. lärovärk nägra prässade exemplar af Epipo- 
gon aphyllum, insamlade af honom i Augusti mänad pa 
Karsholms Bokenäs, dar växten uppgafs det äret hafva blom- 
mat i rätt stört antal i sänkan vid vagen, sorti leder frän 
bätstället midt för Karsta till Oppmanna. Insamlaren hade 
fâtt anvisningar rörande växtens förekomst af den i Fjäl- 
kinge födde kyrkoherden A. Kjällander. 
Därefter besökte jag växestället nästan ärligen ända 
tili 1905. Nâgon gäng fann jag vid dessa besök ett eller 
annat blommande individ af Epipogon, men oftast syntes 
icke ett spär af växten, ehuru platsen pä ömse sidor om 
den nämnda vägen undersöktes mycket noggrannt. Forst 
