Â vestra stranden, pâ ömse sidor om Kyrkbackens 
lastagebrygga, stracker sig ett balte af strandgrus af en 
sammanlagd längd af omkring 1400 m. Omkring 700 m. 
sydligare finns pâ en kortare sträcka äfvenledes en strand- 
grusaflagring. 
Nu nâgot om Hvens topografi. 
Frân Bäckvikens hamnplats leder ôns hufvudvâg i 
nordvestlig riktning förbi Nygârd, Uranienborgs kungs- 
gârd, lämningarne efter Tycho Brahes slott Stjernborg och 
hans Observatorium Uranienborg samt öns nybyggda kyr- 
ka, till Tuna by, dar vagen i sydvestlig riktning förer tili 
St. Ibb, dar Hvens uräldriga tempel är beläget, samt tili 
Kyrkbackens fiskläge och lastageplats. Byvägar förmedla 
samfärdseln mellan de olika gärdarne samt med hufvud- 
vägen. 
Säsom förut är sagdt, utgöres platàn af en nâgorlunda 
jämn slätt. Här och dar finnas visserligen vagor i terrängen, 
dock ingenstädes af nägon större betydenhet. 
Nâgon skog i egentlig mening finnes ej, och om sä- 
dan i fordomtima funnits, blef den för ett par hundra är 
nedhuggen med rubb och stubb. Hur och när detta skedde 
omtalar Lorentz Gullberg i Historisk Oekonomisk och Geo- 
grafisk Beskrifning öfver Malmöhus län nti Hevtigedömet 
Skäne , Lund 1765, â sid. 216—17 not (a) sälunda: »1716 cam- 
perade härstädes (pâ Hven) Ryska armén 16000 man stark; 
om dessa eller nâgon annan förstört Tyche Brahes Obser- 
vatorium är ovisst: dock likväl kan man säga, att 
dessa Gäster icke lämnat nägot växande träd qvarstäende». 
I sammanhang härmed kan nämnas att â Anton Cö- 
pingers »Geometrisk Charta öfver Kungsgärden Uranien- 
borg» af är 1727 — sâledes 11 är efter den ryska invasio- 
nen — betecknas en backe med namnet Hülfet. Att den- 
samma en gâng varit bevuxen med löfträd, torde vara 
mycket sannolikt. 
Efter hand sökte man emellertid réparera den lidna 
skadan. Sâ bief »pâ kommerserädet Arvid Schauws — in- 
