216 
om färgens (resp. >blomningens>>) fysionomi, har jag sedan 
ett âr tillbaka insamlat vattenprov frân de vegetations- 
färgningar, jag haft tillfälle iakttaga i avsikt att i män av 
tid utföra en kvantitativ bestämning av organismformatio- 
nerna. En dylik Statistik med angivning av färgningens 
art och (sâ vitt mojligt) vattensamlingens biologi föreligger 
fränsett sjöarna hittills blott i ytterst ringa utsträckning. 
Sâsom nâgra enstaka bidrag till en dylik är detmin avsikt 
att smâningom publicera resultatet av dessa provtagningar. 
I alia de fall, där jag saknar en egen ingâende kännedom 
om de ifrägavarande vattnenas ökologi, kommer jag emel- 
lertid att utelämna varje biologisk diskussion; i allmänhet 
blir det alltsä blott en materialsamling tili en de vegeta- 
tionsfärgande organismernas Statistik. 
Metoden är den av Kolkwitz (1911:2, 3) grundade 
kammarmetoden, och räkningarna ha utförts pä material, 
som hxerats med formalin. Till följd härav motsvara allt- 
sä de funna talen ej alldeles de verkliga; om man sä ön- 
skar kan man visserligen korrigera dessa med en olika hög 
procent, allt efter den formalinmängd, som kommit tili an- 
vändning vid provtagningen x ). Det synes mig emellertid, 
som vore tillsvidare en dylik korrektion i allmänhet av 
föga intresse, dels da de förhöjningar av de funna talen, 
som härigenom skulle föranledas, ofta nog ej äro av den 
storlek. att de bli av nägon som halst ökologisk betydelse 1 2 ), 
1 ) De prov, som ligga tili grund för detta meddelande, ha 
fixerats med nâgra cm 3 formalin pâ c:ca 100 cm 3 vatten. En 
exakt räkning är alltsä här ej möjlig (men vore i ö. tydligen ej 
av större intresse). Feiet uppgar emellertid i detta fall tili högst 
5 % . Det inses ju utan vidare, att ett dylikt fei är utan ökologisk 
betydelse vid sä pass höga tal, som det här blir fräga om. Emel- 
lertid förfogar jag även över verkligt kvantitativt fixerade prov frân 
andra lokaler; dessa tal, som alltsä bli ganska exakta, skall jag 
publicera längre fram. 
2 ) Av ökologisk betydelse äro sâsom Kolk witz framhällit 
ej de enstaka förekommande formerna. Dessa äro ocksâ i allmän- 
het av ringa biologiskt intresse men ha desto flitigare bearbetats 
av systematici. Ju högre tal som erhällas, desto större felkällor; 
men av ökologiska orsaker kan ocksâ en med stigande siffror 
sjunkande noggrannhet utan ringaste olägenhet tillsvidare tillätas. 
