236 
Eriksson, J., Svampsjukdomar â svenska bet- 
odlingar. 31 s., 9 textf. — Meddel. 63 frän Centralanstal- 
ten for försöksväsendet pä iordbruksomrädet. ßotaniska 
afdeln. N:r 3. 1912. 
Den länge sväfvande frägan tili hvilken grupp bland 
svamparna det under namn af Rhizoctonia violacea kända 
svampmyceliet rätteligen bör hänföras kan, enligt för:s 
iakttagelse anses löst, ätminstone da det gäller svampfor- 
mer â morot och väl ocksä den â beta. Dess rätta namn 
blir Hypochnus violaceus (Tul.) Eriks. 
Uppkomsten af de fiesta, mera farliga betsjukdomar- 
na är med all sannolikhet i främsta rummet att tillskrifva 
utsädesfröet. Allt talar för att svampen fortlefver och gär 
öfver pä den n} r a generationen ej i form af mycelium, utan 
säsom latent plasma inuti cellerna (»mycoplasma»). 
Vetenskapsakademien d. 12 sept. Prof.J. Eriksson 
redogjorde för resultaten af sina studier öfver svampfor- 
merna Rhizoctonia violacea och Solani, som hos oss nu bör- 
iat uppträda sâsom sjukdomsalstrare pä kulturväxter, den 
första pä morötter, kälrötter m, fl., den senare pä potatis. 
Till införande i Arkiv f. Bot. antogos följande uppsatser: 
Ueber einige schwedische Meeresalgen, af doc. H. Kylin; 
och Die Morphologie des Kerns und die Teilungsvorgänge 
bei höheren Organismen, af fil. kand. H. Lundegärd. 
Den 9 okt. Prof. G. Lagerheim holl föredrag om 
betydelsen af algernas färgämnen och redogjorde för docen- 
ten K y 1 i n s tili honom för granskning öf verlämnade berättelse 
öfver de undersökningar, han säsom innehafvare af ett Let- 
terstedtstipendium är 1911 och innevarande är vid Kristine- 
bergs zoologiska station företagit angäende hafsalgernas 
biokemi. Sâsom résultat af dessa undersökningar framla- 
des tre i Hoppe-Zeiler’s Zeitschrift f. physiolog. Chem. pub- 
licerade uppsatser. — Till intagande i Arkiv f. Botanik an- 
togs en uppsats af H. W. Arnell och Chr. E. O. Jen sen: 
Om mossvegetationen vid Takern. 
