252 
är dessa senare bildade Mr, som äro tydligast framträdande 
ä det fullvuxna bladet. 
9. Förf. visar att en parallell kan uppdragas mellan 
bladens epidermishär och stjälkarna, bladens palissadcel- 
ler och i viss grad äfven rothären. I den män utveck- 
lingen af dessa särskildt förlängda element bestämmas 
eller päskyndas af 5 T ttre villkor, tyckes det som liknande 
faktorer vanligen voro verksamma i alla tre fallen. 
De faktorer, som bestämma närvaron eller fränva- 
ron af har pä bladen hos Spiraea äro antagligen följan- 
de: a) ärftlighet, b) individuell variation och c) yttre or- 
saker. Det har visats att observationer af mänga slag 
tyda pä att härighet är associerad med aftagande, och 
glatthet med öfverflödande tillgäng pä vatten (se punk- 
terna 6 och 7 ofvan). I den grad säledes som Spiraea 
är bildbar i förhällande tili härigheten, synes gängen af 
utvecklingen vara ungefärligen följande. Allteftersom 
transpirationen ökas, dä bladen slä ut om vären, minskas 
den vattenkvantitet-, som är tillgänglig för toppknoppen. 
Vissa celler af dessa blad, som slä ut, stimuleras däraf 
att utveckla här. Detta är ett fall af det slag, som Wies- 
ner kallat »korrelativ» transpiration. Dä det delvis utslag- 
na bladet utsk juter ur knoppen, minskas dess vattentill- 
gäng ytterligare genom transpiration igenom kutikulan 
pä dess yta (se punkten 8 ofvan). Den ursprungliga sti- 
mulus, som leder tili bildning af här, är säledes förorsa- 
kad af förminskad turgor; härcellernas tillväxt i längd 
kan emellertid icke äga rum, förrän turgorn är äterställd. 
Det sker med större eller mindre mellanrum, hufvudsakli- 
gen nattetid. Härproduktionen befordras säledes af ut- 
prägladt periodiska variationer i turgorn i de härprodu- 
cerande cellerna. Spiraea Ulmaria äger endast i begrän- 
sad grad bildbarhet i förhällande tili härigheten. Förf. 
antyder att denna art sträfvar att blifva stadgad med hän- 
syn tili, huru den reagerar för de olika villkor, under 
