271 
ret pâ denna fràga anser jag mig ha givit med denna 
uppsats, av vilken det alltsâ framgâr: dels att nannoplank- 
toniska cycloteller förekomma, delvis i ganska stora mäng- 
der, i vissa sydsvenska sjöars eljest av blägröna alger ka- 
raktäriserade sommarplankton, i vars näringsbiologi de 
understundom kunna spela en avsevärd roll, dels att det 
linns perioder i sjöarnas liv, dä växtligt hâvplankton prak- 
tiskt taget alldeles saknas men dä näringsproduktionen 
ofta tili en mer eller mindre väsentlig del kommer tili 
ständ genom en nannoplanktonisk, i hävprov icke pävis- 
bar Cyclotella-iormaXion. (Jfr proven Iran Sandhems- 
sjöarna.) I delta sen are fall har alltsâ den enkla tarm- 
undersökningen meet hänsyn till kiselalger dels fastslagit 
viärvaron av en icke förnt genom hävprov keind nanno- 
planktonisk organismvärld av en ej ringa kvantitativ be- 
tydelse, dels för vissa formers vidkommande pàvisat ett 
synnerligen enkelt nutritionsförhällande mellan soo- och 
f y toplankton. 
Sammanställer jag slutligen den roll, som diatomacé- 
erna synas intaga i sötvattensplanktons näringsbiologi, kan 
denna i korthet sammanfattas sälunda. Redan i den söt- 
vattensbiologiska forskningens början pävisades melosirer- 
n'as stora betydelse sâsom entomostracé- näring (Ap stein 
1892). Cyclotellerna, som enligt vad som framgätt av de 
schweiziska limnologernas undersökningar, äro av en utom- 
ordentligt stör betydelse i Schweiz’ sjöar, bilda ocksä 
därstädes en integrerande bestândsdel i entomostracéernas 
föda (cfr Lampert 1910, Steuer 1910). För nordliga Tysk- 
lands sjöar kan i allmänhet sägas, att Cyclotella säväl 
som melosirer under stora delar av àret représentera i 
varje fall copepodernas huvudföda (Zacharias 1907). Detta 
faktum är av en synnerligen stör betydelse i sjöarnas äm- 
nesomsättning, dä man besinnar de oerhörda kulminatio- 
ner, som dessa alger kunna uppnä under vär och höst 
(jfr Zacharias 1. c.), kulminationer av den storlek, att 
vegetationsfärgningar ofta därigenom förorsakas (cfr We- 
