‘288 
Ifrâgavarande växt har jag funnit pâ sädan lokal, 
som Doktor Warodell skildrar, men jag har ock funnit 
den pâ heit annan lokal i Storsjöns närhet, näml. pâ täm- 
ligen fast svartmylla, beväxt med gras och half gras samt 
gles löfskog säsom al och björk. 
Östersund d. 15 Juni 1912. 
Bot aniska Studier tillegnade Theodor Magnus 
Fries d. 28 Oktober 1912 af Svenska Botaniska For- 
en in g en. — Utgör: Svensk Bot. Tidskr. Bd. 6, H. 3, p. 
353—946, t. 7 — 36, 1 portr. 
Denna stätliga volum utgör ett talande bevis för det 
inflytande, som prof. Thore Fries haft pâ botanikens Stu- 
dium vid Uppsala Universitet. De 34 uppsatserna den inne- 
häller äro författade af 35 personer. Den innehaller säker- 
ligen lika necket text (om ej füllt lika mänga sidon, men 
Hera planscher an all svensk botanisk littëratur under ett 
heit är för 50 är sedan, âr 1862, att döma af Kroks littera- 
turöfversikt i Bot. Not. 1865. Det är ett storartadt framsteg, 
prof. Fries under sin lifstid fätt upplefva. 
Raunkiær, C., Measuring for Statistical Inves- 
tigations of Plant-formations. — Bot. Tidsskr. Bd. 33 
s. 45-48, 1 textfig. 1912. 
Dâ det vid en analys af floran är praktiskt outför- 
bart att taga hänsyn till växternas massa, sâ fâr man nöja 
sig med att ta reda pâ graden af talrikhet. Förf. använde 
först en ram pâ 1 kv. m., men han ansâg sedan att man 
künde inskränka den till Vio-dels kv. m., när man upprepar 
i akttag eisen 50 gänger. Man annoterar huru manga ggr 
af dessa 50 hvar art uppträder. I st. f. en sädan ram an- 
vänder förf. nu en käpp, som ett stycke fran nedre änden 
har en pâskrufvad ring, frân hvilken en kortare eller längre 
metallstâng utgâr vinkelrätt. Denna stâng kan göras kor- 
tare eller längre. Man kan vid lämplig längd pâ den be- 
skrifva en cirkel pâ Vio-dels kv. m:s }Ta, när man vrider 
käppen rundt. 
