Artemisia absinthium a. 4 s, A.rampestris massvis 4 s. A. vul- 
garis a. 4 / 8 . 
Senecio vulgaris a. mest pa ruderatplatsen lo /s. 
Filago montana enst. 9 /?. 
Aster tripolium a. pâ stranderna 2 
Erigeron acris * drœbachiensis enst. 17 /?. 
Centaur ea scabiosa massvis 6 /7, C. jac.ea a. 23 ?• 6 '. jacea 
f. arggrolepis in. a. pâ västra sidan 29 ?. 
Serratula tinctoria enst. 23 / 7. 
Cirsium lanreolatum t. a. 23 / 7 , C. arvense t. a. 23 7. 
Lappa minor v. majuscula /'. pubens t. a. 29 7- A. tomentosa 
enst. ]•«. ruderatplatsen 23 /?. 
Sondais arvensis m. a. 29 /7, N. oleraceus a. triangularis 
t. a. 29 / 6 , S. asper enst. 21 /7. 
Lapsana communis t. a. 6 {7. 
Tragopogon pratensis a. °/e. 
Tragopogon pratensis r. decipiens ? t. a. pâ södra vallarna 
15 /e. Neumans flora anger endast följande kännetecken. 
»Korgskaft lika vida som halkens bas«. Som den växte 
tillsamman med hnfvudformen, var jag i godt tillfälle 
att jämföra bada formerna. Den gjorde intryck af att 
vara en väl skiljd art. Förutom ofvanstaende känne- 
tecken var korgens bas nästan dnbbelt sa vid som hos 
pratensis samt nästan rak, ej sa afrundad som hos hnfvnd- 
arten. Halkskaftet afsmalnade mycket längsamt fran 
korgbasen. Hälkfjällen voro nägot längre än kantblom- 
morna, hvilkas färg var ljust svafvelgnl: yttre blommor 
äfven vid stärkt solsken mer eller mindre halft nppät- 
riktade, ej sä tillbakaslagna som hos hnfvudformen, 
tydligen beroende pâ de mera tilltryckta hälkfjällen. 
Heia växten var af ljusare grön färgton, hvarigenom 
den tillika med de ljusa sma blommorna genast füll i 
ögonen. Dessutom hade den senare blomningstid ; de 
första blommorna utslogo 10 dagar efter pratensis. Den 
här beskrifna formen föredrog mera lucker mark, där 
dock äfven pratensis växte inblandad. Minsta antydning 
tili öfvergangsformer funnos ej. Hnrnvida den är iden- 
tisk med v. decipiens Prahl kan jag ej afgöra. Mig 
