116 
skridande uttorkning sönderspruckit i 5- eller 6-kantiga 
pelare, skilda at genom ända tili 3 dm. djnpa och en 
half dm. breda sprickor och nâende fiera dm. i dia- 
meter. Enligt den beskrifning, som Rostrup (3) gif vit 
af Lersöen efter dess torrläggning förhöll sig marken 
der flerestädes pa samma satt. »Hele den ndtörrede 
Söbund havde overalt, hvor den ikke var dækket af 
en for stark Vegetation, .... et ejendommeligt Udse- 
ende, idet den dyndede Masse havde trukken sig sam- 
men i temmelig regelmæssige femkantede Söiler med 
over 2’ dybe og henved 1 /z brede Revner mellem sig, 
et Pliænomen, som man ofte kan iakttage ved ndtörre- 
de Gadekjær o. s. v., men som her havde antaget nsaed- 
vanlig store Dimensioner, idet de basaltlignende Söiler 
ofte vare over 1’ i Gjennemsnit.» *) 
Hvad beträffar Pildammarnas vegetation före torr- 
läggningen 1911 — 1912, eger jag häröfver icke nagra 
mera fullständiga artlistor. Fran tidigare exkursioner 
tili dessa sjöar äro följande växter mig bekanta sasom 
karakteristiska element i dess flora: Batrachium sp Po- 
lygonum arnphibium L., Potamogeton natans L., Potamogeton 
crispus L., Mgriophyllum spicatum L., Phragmites commu- 
nis L. och Equisetum limosum L. Vid mina undersök- 
ningar af den mindre Pildammens botten fann jag, att 
den submersa vegetationens hufvudkontingent utgjorts af 
Mgriophyllum spicatum L.och Chara (enligt prof. Rordstedt 
växte tidigare Cliara fragilis Desv., Cli. foetida Al. Br. 
och Ch. contraria Al. Br. i Pildammarna). Dessa bada 
växtarter voro sa talrika, att de, bortsedt fran nagra 
x ) Särskildt i trakter med arktiskt klimat synes denna mark- 
struktur pa sina stallen utgöra ett karakteristiskt fysiognomiskt 
drag. Polygonmarken finnes härifrän närmare beskrifven och dess 
utyecklingshistoria utförligt behandlad genom Kjellman, Wulff och 
Högbom. Samma markformation uppträder emellertid äfven i tro- 
piska trakter, sâsom framgâr af en hos B0rgesen meddelad foto- 
grafi (224, fig. 15) fran Krauses lagun a vestindiska ön St. Croix. 
