125 
är ocksâ i viss man amfibisk, men dess land- och vat- 
tenformer äro morfologiskt frän hvarandra föga differ 
renta. Polygonum amphibium, som uppträdde med den 
typiska landformen, f. terrestre , härstammade likaledes 
fran den forna vattenvegetationen. 
Fran omgifvande knlturmarker härstammade fler- 
talet öfriga växtformer. Bland dessa erbjuder Filago 
germanica ett särskildt intresse, emedan den, sa vidt jag 
har mig bekant, icke finnes växande a nâgot stalle i 
omedelbara närheten af Pildammarna. x ) Jag finner fyn- 
det af denna växt värdt att uppmärksammas äfven der- 
för, att Callmé uppgifvit en annan art af samma slägte, 
Filago montana , tillhöra de första pioniärerna pa Hjälmar- 
öarne. 
De i förteckningen upptagna Salix - arterna hade icke 
nppkommit ur frukter, utan genom hydrochor spridning 
af lösslitna qvistar eller större grenar frân de i Pildam- 
marnas närhet befintliga pil- och videhäckarne. Dessa 
Salix- stand, hvilka växte litet hvarstans i marken, voro 
städse orienterade gruppvis, och en närmare iakttagelse 
visade, att de utvecklats ur i gyttjan förankrade, längre 
eller kortare grenstycken, som pa undersidan skjutit rik- 
ligt rötter och pa ofvansidan heia rader af skott. 
Hvad till slut angär spridningsvägarna och de fak- 
torer, som varit verksamma vid vegetationens inv an dring, 
har den undersökta Pildammsmarken icke kunnat i 
dessa hänseenden nöjaktigt utforskas. Det framgar emel- 
lertid af en blick pa den anförda artlistan, att växter 
med frukter eller frön, afsedda för vindspridning, utgöra 
en betydande kontingent. Inemot 30 X af heia artan- 
talet voro anemochorer. I hvad man sadana frukter, 
resp. frön kunnat, flytande i vattnet, utströs och för- 
0 I Areschougs flora uppgifves Filago germanica växa vid 
Hvellinge samt inyid vagen frän Malmö tili Skabersjö. 
