ledningen till deras höggradiga välbeiinnande torde till 
nâgon del ligga i den torrlagda sjöbottnens relativt stora 
näringsrikedom. Som jag framhallit i det föregaende, 
utgjorde ytskiktet en relativt mäktig, 0,2 — 3,5 dm. djup 
gyttja, livilken, i betraktande af den underliggande mo- 
ränlerans stora kalkhalt, blifvit efter torrläggningen före- 
mal för riklig nitratbildning. Förutom denna i sub- 
stratets näringsrikedom grundade orsak far emellertid 
vegetationens yppighet i väsentlig grad tillskrifvas fran- 
varon af konkurrens mellan olika växtarter och -individ. 
Marken täcktes nemligen icke af en sluten matta, utan 
allenast af spridda och glest staende växter, som med 
sina rötter knappast kommit att inkräkta pä hvarandras 
omraden. 
För att erhâlla en öfverblick af den invandrade 
vegetationens ökologiska karakter, har jag sökt att med 
ledning af den anförda artlistan bestämma det under- 
sökta omradets biologiska Spektrum, en bild, hvarmed 
Paunkiær betecknat de i en vegetation ingâende arter- 
nas procentiska fördelning pa olika lifsformsklasser. 
Enligt min sammanställning företer detta Spektrum för 
Pildammsomradet följande utseende: 
lifsforms- anta]et 
klass: art er: 
faner of y ter 5 
chamaefyter 0 
hemikryptofyter 26 
kryptofyter 7 
therofyter 24 
Jemföra vi med denna tabla den statistiska öfversigt, 
som Raunkiær (YI, 65, ff.) upprättat öfver lifsformsklas- 
serna inom Hjälmaröarnes vegetation, befinnes antalet 
therofyter hos Pildammsvegetationen öfverstiga och an- 
talet af dess hemikryptofyter understiga freqvensen af 
ifrâgavarande lifsformsklasser a Hjälmaröarne. Orsaken 
